157 



Druh tento jest nesmirne promenlivy; z nescetneho mnozstvi forem 

 bucTtez jako nejblavnejsi a nejnäpadnejsi uvedeny näsledujici: 

 var. communis Nees, Naturg. 1838 IV. p. 65, — Stelka tenkä, plose k sub- 

 strätu pfilehlä s okraji plocbymi, nevystoupavymi; ve stfedu jest 

 stelka vice mene cerne zbarvena (namnoze v üzkem jen pruhu). 

 Receptakulum samici stible, s üzkymi laloky. Roste v rozsählycb 

 povlacicb vsude na vlbke zemi, zdech, zahradnim bumuse, pobliz 

 obydli lidskycb. Tvofi formy: 

 f. aquatica Nees 1. e. p. 65. Stelka velmi jemnä, svetle zelenä, pentlico- 

 vitä, znacne prodlouzenä, vidlicnate vetvenä; ve stfedu mä jen jeden, 

 nanejvys dva uzounke cerne prouzky. Na bfezicb vod, nezfidka 

 i v samotne vode. 



subf. nuda Nees 1. c. p. 66. Syn.: var. fontana Martius, Flora erlang. 

 1817 p. 193. Okrajove supiny venträlni male, fidke a zakrnele, pfes 

 okraj stelky nepresabujic]. 



subf. denticulata Nees 1. c. p. 67. — Okraj. supiny venträlni jsou velke, 

 zpravidla zlutobnede a pfesabuji pfes okraj stelky, jiz dodävaji zu- 

 bateho vzezfeni. 



subf. linearis m. subf. n. Stelka velmi uzouckä (5 — 8 mm), pentlicovitä, 

 ve vode vzplyvajiei. 



subf. palmata m. subf. n. Stelka mnobonäsobne vidlicnate v üzke klino- 

 vite parohovite laloky delenä. 



subf. lobulata Nees, Synopsis 1844 p. 523. Stelka ve velke, siroke, vej- 

 cite laloky nepravidelne zafezävanä. 



subf. cordata m. subf. n. — Stelka delena jest ve velmi cetne, drobne, 

 srdcite laloky. Tvar tento tvofi pfecbod k näsledujici 

 f. riparia Nees 1. c. p. 67. — Stelka siroce pentlicovitä, zive zelenä, nepra- 

 videlne dichotomicky v krätkycb odstavcich , vetvenä; ve stfedu na 

 svrcbni strane täbne se nekolik cernycb prouzkü. Velice hojnä na 

 velmi vlbkycb mistech, jako bazinatycb lukäch, bfezicb potokü, rou- 

 beni studni, na stenäch mlynskych vantrokü a pod. 



subf. horizontalis m. subf. n. — Stelka znacne sirokä (2 — 2'5 cm), plose 

 rozlozenä, s okraji plocbymi, nepravidelne drobne vroubkovanymi; 

 ve stfedu stelky jest tmavobnedy, jediny siroky prub, nekdy jen ne- 

 patrne odlisny az cbybejici. Dosti fidkä. 



subf. crispa m. subf. n. Syn.: M. macrocephala Corda in Sturm's 

 Deutscbl. Fl. 1835 p. 63., teste spec. in Herb. mus. reg. boh.! — 

 Stelka sirokä, nepravidelne lalocnatä, s vystoupavymi, vlnite zkade- 

 favymi okraji. Vzäcnä. 



subf. mamillata Hagen in Scbiffner, Hepat. europ. exsic. n° 15 pro var. 



— Stelka svetle zelenä, na celem povrchu bojne tupymi papilkami 



pokrytä, jez dodävaji ji slabe krystallinicky tfpytivebo lesku. Vzäcnä. 



f. domestica Nees Syn. 1844 p. 523. Syn.: var. terrestris Klinggraeff, 



Leb- u. Laubm. West- u. Ostpreus. 1893 p. 42. Herb. Abyss. e. itiner. 



