158 



n° 499. — Stelka tenkä, tmavozelenä, v cetne, male, klinovite az vej- 

 cite laloky rozdelenä, ktere vzdy v prostfed maji stfedni zebro ve 

 velke sifce cerne zbarvene. Reeeptakula i androecie krätce stopkate. 

 Na humusu v zahradäch, na vlhkych zdech, hnijicim dfivi a podob. 

 mistech velmi obecnä. 

 subf. carbonaria vi. subf. n. — Stelka olivove zelenä, v cetne, dro- 

 bounke, srdcite klinovite laloky delenä, s okraji splostelymi, slabe 

 vlnitymi. Velice hojnä v lesich na mfstech po milifich, na ohnistich, 

 vsude, kde jsou zbytky dfeveneho uhli. 

 subf. muralis m. subf. n. — Stelka statnä, siroee pentlicovita, rozdelenä 

 v nepravidelne, vejcite laloky, sedozelenä, kozovitä a na nepravidelne 

 zafezävanych okrajfch nahnedlä. Na vlhkych zdich, jmenovite stenäch 

 stäji, zächodü a pfi hnojistich. 

 var. alpestris Nees Naturg. IV. 1838 p. 70. — Stelka silnä, tuha, sfav- 

 nate a zive zelena, lehce k substrätu pfilehavä, s okraji vystoupa- 

 vymi bez cernych pruhü ve stfedu; laloky üzce vejcite, casto pro- 

 dlouzene a dichotomicky rozvetvene. Receptakulum samici se sti- 

 hlymi, nahoru ohnutymi paprsky. V hustych kobercich na vlhkych 

 mistech, lesnich pramenistich, vlhkych skaläch v horach dosti hojna. 

 subf. crispata A 7 ees 1. c. p. 71. — Laloky stelkove üzce pentlieovite s ka- 



defavymi okraji. Na bafinatych lesnich lukäch horskych. 

 subf. viridissima m. subf. n. — Stelka napadne medenkove zelena. Na 



bafinatych loukäch vysokohorskych. 

 subf. purpurea m. subf. n. — Celä stelka i pohärky nachove nabehlä. 



Vyznacna rostlinka vysokohorskä. 

 subf. riparia Nees 1. c. p. 71. prof. — Stelka »siroee pentlicovita, velmi 

 tuha a sfavnatä, modrozelenä, nepravidelne lalocnata. Na bfezich hor- 

 skych ruceji a mezi travou na horskych lukäch. 

 f. stenoloba Velenovsky, Jatrovky 1903, III. ■ p. 23. pro var. — Stelka 

 bledezelenä, s dlouhymi, dichotomicky rozvetvenj'mi, üzce pentlico- 

 vitymi laloky a neznymi, dlouze stopkatymi terci. Na horskych rase- 

 linnych lukäch. 

 var. coaretata Corda in seh. pro spec. — Stelka olivove zelenä, silne vy- 

 krajovane lalocnata, laloky polokruhovite, siroke. Samici recepta- 

 kulum stihle paprscite, paprsky üzke, stfed terce nepatrny. Obaly 

 cervene az nachove, dlouze tfisnite. Na raselinäch velmi obycejnä. 

 M. polymorpha jest jedna z nejobycejnejsich jatrovek vübec, nebof 

 nachäzi se vsude na cele zemekouli velice hojne. Habitueine jest nesmirne 

 menlivou, takze neni divu, ze mnohokräte podrobnemu studiu, zvläste 

 v starsi dobe, byla podrobena, näsledkem cehoz celä rada druhü odrüd 

 byla popsäna. Neobycejne subtilniho zpracoväni po teto stränee doznala 

 March. od Cordy. Genialni, lec casto velmi povrchne praeujici tento bo- 

 tanik rozeznal die rostlinek v nasi vlasti i stfedni Evrope (die materialu 

 od ostatnich botanikü hojne mu zasilaneho) celou fadu druhü na misto 



