161 



stelkou a monokarpickymi receptakuly, s välcovitymi, dokonale oddele- 

 nymi, bilymi obaly. Exemplare Cordovy maji skutecne vesmes samici 

 terce jen o jedine tobolce; jsou to vsak vsechny exempläfe pfezräle, 

 u nichz jiz zbytky ostatnich tobolek vypadaly. Obaly jsou siee bile, od 

 sebe odchliple a rozdelene, ale nikdy ne välcovite, neinene ani v takove 

 mife, jak jest Cordou nakresleno; Cordovy vykresy, jinak vzorne a sved- 

 öici o neobycejne umelecke vyspelosti, routine i zälibe v kresleni auto- 

 rove, obsahuji vübec obräzky znacne schematicke a sidealisovane, na- 

 mnoze i s pfikrasami, jez marne na skutecne rostlince, die niz vykres 

 byl proveden, bycbom hledali, jak nejednou meli jsme pfilezitost se pfe- 

 svedciti. Jsem üplne pfesvedcen, ze nalezl jsem a mel tudfz ofiginäly 

 Cordova drubu M. Syckorae; jsou to vsak jen f. riparia. Näzor näs 

 dobfe se shoduje s näzorem Neesovym, jenz poklädä tento drub Cordüv 

 za pfechod ke svemu dr. M. quinqueloba; lec o tomto studie Stepbaniho 

 ukäzaly, ze jest jen na nedokonale vyvinutych rostlinkäeb M. polymorpba 

 vystaven (Species I. p. 195.). I docbazime tedy k zäveru, ze vsechny 

 druhy r. Marchantia, jez Corda ze stfedni Evropy uvädi a rozeznävä, 

 shoduji se dokonale s March. polymorpba. 



Neesovo rozdeleni odrüd a forem M. polymorpha jest v pfehledu 

 näsledujici: 



A. Communis: «) aquatica: 1. nuda; 1* brevipedunculata, 2. den- 

 ticulata; 2* brevipedunculata, 3. lobulata. ß) riparia: 1. dilatata; *1 la- 

 tissima, 2. angusta. y) domestica: 1. receptaculis grandiusculis, 2. rec. 

 minutis. 



B. Alpestris: B* crispa, Bß riparia, B;- domestica: 1. ma- 

 crophylla, 2. microphylla. 



Zdä se, ze rozdeleni toto bylo vesmes ucineno jen na zäklade su- 

 cbych exempläfü herbafovych, pfi cemz nebyl nijak brän zfetel k okol- 

 nosti, ze susenim namnoze vzbled i tvar rostliny se znacne porusi. Proto 

 pfi svem sestavoväni forem hledeli jsme vzdy na zkusenosti, ktere v j>rf- 

 rode na zivycb rostlinkäch jsme ucinili, a sledovali jsme rozvrb Neesüv 

 jen v hlavnich rysech, namnoze i znacne odbocivse. 



Nejcastejsi jest u näs f. domestica, kterä pficbäzi vseobecne na hole 

 püde, zdech, cestäcb, mezi dläzdenim na dvorcicb i ulicich mest i velko- 

 mest, vsude, kde jen jest trochu prsti a dostatecne vlhkosti; podobne 

 i subf. carbonaria nechybi nikdy v lese na mistecb, kde zbytky dfeve- 

 neho uhli se nachäzeji. F. riparia povlekä holou püdu strmych bfebü 

 potocnicb, kdezto f. aquatica odvazuje se i do vody, a roste mezi mechem 

 a travou na kazde bazinne louce; na znacne vlbkych mistecb jsou rost- 

 linky drobnejsi a maji okrajove supiny venträlni zakrnele, ano i chybici, 

 procez Neesem oznacoväny jsou za var. nuda, ackoliv jiz Huebenerem 

 okolnost tato byla pozoroväna. Pfes to vsak jest lepe podrzeti toto ozna- 

 ceni, nez Huebenerovo, ponevadz lepe vystihuje Charakter; mimo to var. 

 fontana (Martius) Huebener mä vetsi obsah. 



Dr. Karel Kavina: Monografie eeskych jatrovek. 11 



