163 



X. Rod Lunularia Micheli, 

 Nova plant, genera 1729 p. 4.*) 



St/n.: Staurophora Willdenov, Magaz. d. Gesellsch. naturf. Freunde z 

 Berlin 1809, III. 2. p. 101. 



Stelka siroee pen tlico vi tä, 1 — 1'5 cm zsifi, vidlicnate roz- 

 vetvenä, svetlezelenä, silne lesklä ana povrchn jemne polic- 

 kovanä; konce stelky jsou polokruhovite tupe a maji skoro 

 pravoühly vykroj, v jehoz stfedu jest terminälni bunka, chränena terckem 

 belavych supinek venträlnieh. Okraje stelky jsou zpravidla silne zvlnene 

 a obloukovite lalocnate. Epidermis sestävä ze sestihrannyeh, tenkosten- 

 nych a jen v rozich trojühelnikove slabe ztlustlych bunek nemajicich 

 ehloropbyllu; dyehaci otvory jednoduehe, slabe nad pokozku vy- 

 zvednute a peti az sesti koneentrickymi kruby po sesti byalinnich, tenko- 

 stennycb bunkäeb dokola obdane. Bufiky posledniho sveraciho krubu jsou 

 jen tri a papillosni; v stäfi se vsak tyto, casto i nejblizsi dva neb tri 

 kruhy zäroven, rozrusuji, takze zeje pak velky, nepravidelny otvor dy- 

 cbaci. Assimilacni pletivo jest velmi nizke a rozdelene ve velke, sesti- 

 hranne az polygonälni dutiny, zeela vyplnene krätkymi, mnohokräte roz- 

 vetvenymi vläkny assimilacnimi. Zäkladni pletivo slozeno z tenkostennych 

 parenchymatickyeb bunek, obsahujieich bojne velke kapky olejne; slizove 

 kanälky chybi üplne. Na pficnem prüfezu stelky vynikä siroke, velmi 

 tupe kylnate zebro, konvexni svrchni strana a znenähla züzene az skoro 

 kfidlovite boky. Podel zebra jsou nabocich vetknuty napfic jemnounke, 

 bile neb slabe narüzovele venträlni supiny, u rostlin na sussim sta- 

 novisku tesne stfechovite, na vlhcim oddälene uspofädane; jsou tvaru 

 velmi vyznacnebo, podlouhle polomesicite a na vypukle strane maji 

 siroky okrouhly pfivesek. Bunky supin jsou bohate olejnymi krüpejemi. 

 Rhizoidy jsou eiste bile a vetsinou opatfene velmi hustymi, ostfe bodli- 

 natj' r mi cipky. 



Dvoudomä. Samci teree jsou vejcito miskovite, pfisedle 

 na krätkych postrannieb lalocicb a maji okraje vzhüru vyhnute; povrcb 

 jicb je^t pokryt cervenavymi bradavkami, z nichz v kazde vyüsfuje ka- 

 nälek vedouci do dutinky, kterä ehovä dlouze stopkate, vejcite anthe- 

 ridium majiei na basi stopky öetne jedno-, nekdy dvoubunecne parafysy. 

 Samici reeeptakula zdvihaji se na dlouhe stopee, jez vynikä 

 v postrannim zäfezu stelky; stopka jest 3 — 4 cm dlouhä, byalinni, 

 dokonale oblä. Postradä üplne ryhy a jest celä ütlymi, vläsko- 

 vitymi supinkami fidee porostla; na spodu jest poebvovite obalena ne- 

 kolika tlustymi vejcitymi, huste chlupatymi supinami, jez nekdy i do- 

 hromady srüstaji, tvofice vice mene souvisly val na basi stopky. Terc 



*) Nazväna tak die polomesicityeh pobärkü s rozmnozovacimi telisky; lu- 

 nula = mesicek. 



11* 



