168 



orgäny vetknuty jsou bud na svrchni strane stelky, anebo 

 stoji v uzlabi listkü, lec nikdy nejsou na zvlästnich ter- 

 c-ovitych, anebo stopkatych ütvarech stelkovych. Sporo- 

 g o n m ä v z d y vyvinutou n o h u a dlouhy, hyalinni, z a h y 

 uvadajici a mizici stet; tobolka puka zpravidla ctyfmi 

 pravidelnymi trhlinami obycejne poceledelce, takze 

 otviräsectyfmikfizmostojicimi, vice nienena basispo- 

 jenymi chlopnemi. Vedle spor nachäzi se v tobolce vzdy 

 jeste sterilni bunky, nejcasteji v elatery vyvinute. 

 Cely fad mozno die povaliy stelky a postaveni sporogonu rozvrh- 

 nouti ve dve oddeleni: J. frondosae a J. foliosae. V rämec naseho spisu 

 spada toliko prvä skupina. 



I. Subtr. Jungermanniaceae frondosae Nees, Naturg. d. europ. Leberm. 

 I. 1833 p. 102., TU. 1838 p. 309., IV. 1838 p. XXVIT. 



Syn.: Dermatophyllineae Hübener, Hepaticol. germ. 1834 p. 35. 



Jungermanniaceae anakrogynae Leitgeb, Untersuchungen III. 1877 

 p. 3. 



Jatrovkyskorovesmes sestelkou lupenitou, Jen 

 maly pocet mä stelku lalocnate, do stfedu rüzne hlu- 

 b o k o zafezävanou, s e vsemi p f e c h o d y a z k dokonalemu 

 rozliseni v e s t f e d n i o s u a postranni 1 i s t k y; s t e 1 k a mä 

 jedine hladke rhizoidy a dorüstä jedinou buukou vr- 

 cholovou. Pohlavni orgäny jsou zapusteny vice m e n e 

 h 1 u b o k o d o stelky. Archegonium nikdy neni t e r m i n a 1 n i, 

 vegetacni vrcbol na opak dale i po zalozeni archegonia 

 dorüstä. Sporogon rovnez nikdy neni terminälnim, na- 

 nejvys mä postaveni pseudoterminälni; obaly kolem 

 mladeho sporogonu jsou jen thallomove emergence, 

 vyrostsi ze sousednich partii stelkovych. (19 r., 370 dr.) 



Stelka jest u vetsiny rodu lupenitä, velikosti i tvaru rozmaniteho. 

 Organisace jeji jest mnohem nizsi nez u Ricciacei anebo Marchantiacei; 

 slozena jest cela z bunek parenehymatickych, stejnych, jen mälo navzajem 

 odlisnych. Jen nekdy jsou bufiky okrajovych fad, ktere pfedstavuji po- 

 kozku tvarem a velikosti rozdilne od ostatnich, lec zpravidla byvaji jen 

 mensi a nizsi. Vsecbny bunky v cele stelce obsahuji chloroplasty (ku pf. 

 Aneura); toliko u tlustych, mnohovrstevnych stelek maji bunky spodnich 

 vrstev male mnozstvi chlorofyllu, casto jej i vübec posträdaji. Obsahuji 

 hojne olejovych telisek a velmi casto i skrobovä zrnicka. Steny bunecne 

 jsou v nejmnozsim poctu pfipadü tenke, nebo i mirne stejnomernl tluste; 

 jen mälokdy maji jednotlive partie na iikor jinych ztlustele. Näpadny 

 takovy pfipad jest ku pf. u r. Pellia Rad,, kde probihaji od bunky 

 k buiice siroke, fialove listny vytuzovaci. Nejmene vyvinutou stelku na- 



