169 



chäzime u r. Aneura Dum., Sphaeroearpus Adan, Thalocarpus Lindb., kde 

 eelä slozena jest ze stejnycb bunek; u r. Pellia Bad,, Mörekia Got. nacbä- 

 zime jiz rozliseni vrstev pokozkovycb a stfednich pfedstavujicicb jakesi 

 zebro, u r. Blyttia Endl. pak vyvinuty jest ve stfedu zebra zvlästni svazek 

 bunek üzkych, protäblycb, znacne od ostatnicb odcbylny a na centrälni 

 svazek u mecbü obvykle pfitomny upominajici. Nejlepe odlisene zebro 

 maji r. Metzgeria Bad. a Hymenophyton Dum., kde eelä stelka jest 

 jednovrstevnä a ve stfedu jest opatfena mnobovrstevnym, ostfe na obe 

 strany vystupujicim zebrem, v nemz namnoze rozliseny jsou bunky v ob- 

 vodnou vrstvu a cäst centrälni. Lee i u rodü, kde neni zebro tak ostfe 

 odliseno a jen znenähla v poboene tenci cästi stelky pfecbäzi, setkäväme 

 se s ojedinelymi protäblymi bunkami, jichz steny jsou zpravidla tecko- 

 vane a jimz zfejme ükol rozvädeti lätky pfislusi. Jevi tudiz jatrovky 

 tyto zfejmy pokrok oproti tfebas komplikovaneji stavene stelce n skupin 

 pfedeslyeb, kde pfftomnost vodicieb elementü v zäkladnfm pletivu neni 

 tak ostfe naznacena. Stelka pfipevnena jest k substrätu bojnymi rbizoidy, 

 jez zaklädaji se a vznikaji jako vycblipeniny pokozkovycb bunek stejne 

 jako u skupiny pfedesle; kdezto u Bieciacei i Marebantiacei byly rhizoidy 

 dvojiho drubu, bladke a cipkate, nachäzime u techto jatrovek vzdy jen 

 bladkä vläkna rhizoidovä. Konce rhizoidovych vlaken nekdy byvaji terc- 

 kovite zdufele (ku pf. u r. Metzgeria Baddi) anebo lalocnate. 



Vzrust stelky deje se jen jedinou terminälni buiikou, kterä jest 

 vzäcne trojboce jehlanovitä, tetraedrickä (Haplomitrium Nees, Petalo- 

 pbyllum Gott.), nejeasteji klinovitä (Blasia L., Monoclea Hook,, Mörekia 

 Gott., Pellia Fabroniana), dvojsecnä (Metzgeria Bad., Symphyogyna 

 Nees Moni, Aneura Dum., Blyttia Nees, Fossombronia Bad.), zfidka 

 kdy prismatickä (Pellia epipbylla); v poslednim pfipade byvä po strane 

 vrebolu pfitomno i nekolik bunek terminälnieb, jako tomu pravidlem 

 byvä u skupin pfedeslyeb. 



Vetveni stelky jest v zäklade vzdy diebotomicke, ktere casto nä- 

 sledkem zakrneni jedne vetve stävä se dichopodiälnim, takze nabyvä pak 

 nezfidka i räzu vetveni monopodiälniho; veliee pekne mozno vznik 

 i vsechny pfechody vetveni pfesne diebotomickebo az dicbopodiälniho po- 

 zorovati u rodü Metzgeria Bad. a Hymenopbyton (Dum.) Stepb., kde 

 casto tatäz stelka v bofejsi svoji cästi jest pfesne vidlicnate rozvetvenä, 

 v doleisieb ale nestejne dicbopodiälni. Vedle toho pfichäzi nesmirne bojne 

 i vetve adventivni, kdekoliv na stelce se objevujici. Leitgeb, jenz roze- 

 znävä konecne vetveni segmentove a basiskopicky basilarni, cini pfesne 

 rozdily mezi interkalärnim a adventivnim vetvenim; interkalärni vetve 

 vyvijeji se na rozmanitych mistecb stelky z normälnicb, ale opozdenych 

 zäkladü, oproti adventivnim, jez vznikaji bud exogene nebo endogene 

 z libovolne bunky stelkove. Ve skuteenosti vsak oba typy jsou identicke, 

 a oba dluzno do skupiny adventivnibo vetveni zabrnouti, nebof jest veliee 

 nesnadno prakticky mezi nimi vesti rozlisovaci hranici. Adventivnimi 



