172 



Metzgeria Raddi a Haplomitrium Nees uemaji zädnych obalü. U r. Aneura 

 Dum. stoji arehegonia ve skupinäch na kratickych postrannich lalocicb 

 stelkovych mezi cetnymi svetlehnedymi supinkami a chloupky, ktere vs.ik 

 u nekterych druhü jsou velmi spore, takze arehegonia jsou skoro ne- 

 chränenä; podobne i u r. Metzgeria Raddi jsou arehegonia üplne holä, 

 ale dostatecne chränenä svinutim cele vetvicky, na jejiz vnitfni, kon- 

 kävni strane arehegonia se nalezaji. Archegoniim u Haplomitriei posky- 

 tuji dostateenou ochranu listky, ze vsech stran je obklopujici (u r. Calo- 

 bryum Nees seskupena jsou arehegonia v podobna kvetenstvi jako an- 

 theridia). Mlady sporogon jest ve vsech techto ofipadech chränen ce- 

 pickou, moene to vzrostsi a zvelicivsi se stenou archegoniovou, kterä do- 

 cela dobfe ehybejici obal, jemuz se ostatne i tvarem nesmirne podobä, 

 zastäva; na vytväfeni kalyptry sücastni se vsak vzdycky take spodni 

 pletivo stelkove, nebof v starsich stadiieh nachäzime na cepicee zaschla, 

 neoplodnenä arehegonia, kterä z bezprostfedni blizkosti oplodneneho vy- 

 soko, nezfidka az k samemu vreholu byla vzrustajicim pletivem vyzdvi- 

 zena. Jest tedy v techto pfipadech vlastne eepieka slozitym ütvarem, 

 v basälni sve cästi vyrüstek stelkovy, v hofeni pfemenenä stena arche- 

 goniova. U vsech ostatnich druhü jsou arehegonia chränenä obaly, väl- 

 covitymi, listkovitymi anebo supinkovitymi utvary, v mlädi nad arche- 

 goniemi pfeklenutymi, a pozdeji basi sporogonu rozmanite objimajicimi. 

 Zpravidla vyvijeji se obaly dokonale az teprve po oplozeni arehegonia, 

 aD y J e J a nilady vyvijejici se sporogon chränily, jako na pf. muzeme 

 pozorovati u r. Calycularia Mitten., Fossombronia Rad-, Petalophyllum 

 (xot., Blasia L., a jen v mensim mnozstvi pfipadü byvaji jiz vdobe zralosti 

 archegonii vyvinuty (Pellia Raddi); lec i v prvem pfipade jsou obaly jiz 

 pfed oplozenim jako male, nizke valy na basi archegonii neb okolnibo 

 jich pletiva naznaceny, a teprve po dosazenem opioaeni däle se vyvijeji, 

 takze nelze tak pfesne o pfitomnosti a stäfi jich rozhodnouti. U r. Blyttia 

 a MiJrckia setkäväme se se dvema obaly, vnejsim a vnitfnim. Ponevadz 

 vsechny tyto ochranne utvary jsou jen vyrüstky stelkove, dluzno je 

 oznacovati analogicky jako u ostatnich jatrovek näzvem involucrum (obal 

 vnejsi), a kalich (calyx, obal vnitfni); vsechna ostatni jmena, jichz v po- 

 pisnych knihäch se uzivä, jsou nepfipustnä (viz str. 27.) Kalich, vnitfni 

 obal, byvä zpravidla dlouze välcovity, vnejsi supinaty neb pohärkovity. 

 Se vzrustajicim obalem byvä oplodnene archegonium vzdy ponekud po- 

 nofeno do stelky, nekdy, jako na pf. u r. Blasia L. sedi v dosti hlu- 

 boke dutince; obal zpravidla uzavirä nejen oplodnena, nybrz i ostatni 

 sousedni arehegonia, jen zfidka kdy tvofi se jedine]dle mladeho sjiorogonu. 

 Sporogon vyviji se ponekud odehylnym zpüsobem, nez u pfedeslych 

 skupin jatrovkovych. Oplozenä bunka vajecnä rozdeli se nejprve vodo- 

 rovnou (nikoliv kolmou) pfehrädkou vedve bunky, z nichz doleni züstavä 

 jako noha vezeti v pletivu stelkovem, kdezto hofeni da vznik tobolce 

 a stetu; hofeni buiika rozdeli se dalsim delenim v fadu vodorovnych 



