174 



nez umisteni sporogonu. Pokud se pak nämitky Müllerovy (1907 p. 309) 

 tyce, ze totiz Leitgebova skupina »Anakrogynae« zahrnuje jeste rody 

 Sphaerocarpus, Kiella a Haplomitrium, ktere dfive vesmes byly oddelo- 

 väny, dovolujeme si podotknouti toliko malou poznämku, ze prve dva 

 rody maji stejne oprävneni byti pocitäny ke skupinäm dfivejsim, jako 

 k teto, s niz ostatne i frondosni stelkou souhlasi, kdezto r. Haplomitrium 

 maje pseudoterminälni sporogon neni stejne dobre vystizen oznacenim 

 Leitgebovym ani Neesovym. Neni tedy pfekäzek, proc byehom oddeleni 

 toto nemeli i na däle peknym a vystiznvm slovem »Frondosae« oznacovati. 



Skupina »Frondosae« neni ani zdaleka tak prirozenou a ostfe 

 ohranicenou, jako bylj^ prve dve skupiny, Ricciaceae a Marchan tiaceae; 

 prostfednictvim r. Fossombronia Eaddi navazuje pfirao na foliosni Junger- 

 manniaceae, a rody Sphaerocarpus Mich, a Kiella Mont. tvofi pfechod ku 

 Marchantiaceim. Lee tezko lze tvrditi, ze by Jungermanniaceae byly se 

 snad z Marchantiacei vyvinuly, spise lze, jak jiz ve vseobecne cästi jsme 

 uvedli, pokladati oba typy Marchantiaceae s Ricciaceami a Jungermanni- 

 aceae za paralellni, vzniknuv.si ze ste.inych prarodieü. Rody pak Sphaero- 

 carpus Mich., Riella Mont. i Thallocarpus Lindb. dluzno povazovati za 

 prastarou, samostatnou vetev, zähy od prvnich primitivnich poeätku se 

 oddelivsi a züstavsi na prostfednim stupni mezi obema typy, z nichz 

 Jungermaniaceae dosahly nejvetsiho vyvoje. Ostatni rody evropske 

 müzeme si asi v näsledujici fadu fylogenetickou seskupiti: Aneura Dum. 

 Pellia J»addi, Mörckia Gott., Blyttia Gott., Metzgeria Raddi, Blasia L, 

 Fossombronia Raddi, Haplomitrium Xees. Bylo by ovsem ale odväzne 

 tvrditi, ze vyvoj cele skupiny se skutecne take cestou touto bral; sefadili 

 jsme rody jen die jejich pfibuznosti, naznaeujici take, jak asi evoluce 

 cele fadj 7 mohla se diti. O jednotlivych dükazech a düvodech tohoto na- 

 seho sefazeni, jez se näm zda daleko pfirozenejsim uez sestaveni Müllerovo 

 i jinych hepatikologü, dovolime si podrobne pfi jednotlivych rodecli pro- 

 mluviti. Nees (1838) delil skupinu Frondosae v pet stupnü (»Gradus«): 

 1. Metzgerieae (r. Metzgeria Raddi), II. Aneureae (Aneura Dum.}, 

 III. Haplolaeneae (Pellia Raddi, Blasia L.), IV. Diplolaeneae (Diplolaena 

 Dum.), V. Codonieae (Fossombronia Raddi). Du Mortier (1874), ktery 

 nerozeznäva skupiny Frondosae a Foliosae, tfidi rody v prvni oddeleni 

 spadajici ve fädy (»Tribus«): I. Codonieae (Fossombronia Raddi. Codonia 

 Dum., Colura Dum., Lejeunia Lindb.), II. (12.) Blasieae (Blasia Mich.). 

 III. (13.) Dilaeneae (Dilaena Dum.), IV. (14.) Aneureae (Aneura Dum.. 

 Metzgeria Raddi) a V. (15.) Pelieae (Pellia Raddi). Stejne i Lindberg 

 (1875) rozdelil celedi Metzgerieae, Riccardiaceae, Fossombronieae, Sphaem- 

 carpeae a Thallocarpeae, jez frondosni .Jungermanniaceae zahrnuji oa roz- 

 manitä mista svoji skupiny Jungermanniaceae, jez deli die zpüsobu otvi- 

 rani se tobolky (viz str. 38.). 



Göbel (1882).rozvrhuje frondosni Jungermanniaceae takto: 

 a) Anelatereae — nemaji vyvinuty elatery, toliko sterilni bufiky: 



Riella, Sphaerocarpus. 



