177 



vztahy k r. Fossombronia i Blasia, takze jest lepsi rod Metzgeria od- 

 deliti od r. Aneura, s nimz casto byvä spojovän a zafaditi jej blize ku 

 celedi Fossombronieae stejne jevi i r. Pellia blizsi vztaby ku r. An- 

 eura, Blyttia (= Pallavicinius) a Mörekia nez k Blasia, a proto oddelili 

 jsme jej od skupiny Codouiei a zafadili mezi cel. Aneuroideae a Diplo- 

 mitrioideae jako celed' samostatnou. Celed Fossombronioideae obsabuje 

 rody Blasia a Fossombronia, ktere jevi dosti znacne odchylky; rozdily 

 tyto pocbopime, jestlize si pfedstavime, jak jiz na str. 42. jsme byli 

 ueinili, oba rody jako extremni body dvou fad, z nichz jedna navazuje 

 vice na Pellioideae a Diplomitrioideae, drubä na Metzgeroideae. Bod 

 Haplomitrium pak vykazuje tolik zvlastnosti, ze musi byti v samostatnou 

 celed pojimän. 



Mäme-li jatrovku dobfe plodnou, tu urceni rodu neskytä zädnych 

 obt-izi; horsi jest urcoväni rostlinek sterilnich. Proto pfi sestavoväni na- 

 sledujici tabulky pfihlizeno jest vzdy pfedevsim k znaküm stelkovym a 

 pak teprve k vüli üplnosti pfipojeny sexuelni a sporofytove charaktery. 



Klic k urceni ceskych rodü Junge rmanniacei f r ond osnich.. 



1. Stelka rozlisena jest zfetelne ve stfedni lodyzku a postranni listky 7. 

 Stelka jest lupenitä, vice mene siroce pentlicovita 2. 



2. Stelka siroce pentlicovita, s nezfetelnym stfednim zebrem, znenähla 



v boky pfechäzejicim, anebo i üplne chybejicim 3. 



Stelka uzce pentlicovita, ve stfedu se zfetelne vyniklym ostfe od 

 ostatni jednovrstevne stelky odlisenym zebrem; na okrajicb, zebru, 

 nekdy i cele stelce jsou hojne, byalinni, dlouhe chlupy. Antheridia 

 na svrchni strane krätkych, dovnitf svinutycb vetvickäcb, ktere na 

 spodu stelky ku zebru po strane pfisedaji. Obaly cbybi, cepicka ale 

 znacne vy vinutä a vakovitä. Tobolka kulata, na krätkem stetu. Elate- 

 rofory na spickäcb chlopni jako krätke steticky . . Metzgeria Radcli. 



3. Stelka mä vyvinute, casto plocbe, ale na spodni strane vzdy ostfe 



kylnate vynikle zebro 4. 



Stelka nemä vübec zädne zebro, na obou stranäch jest plochä a 

 rovnä; jest masitä a nepravidelne hojne rozvetvenä. Pohlavni or- 

 gäny jsou na svrchni strane krätkych, postrannich, casto stfihane 

 lalocnatych vetvi. Obaly chybi; mlady sporogon jest dlouho uzavfen 

 ve velke, välcovite a masite cepicce. Tobolka jest vejcitä na velmi 

 dlouhem stetu. Elaterofory tvofi krätke sloupky na spickäch chlopni, 

 na nichz elatery dlouho stetickovite sefazeny vytrvävaji 



Aneura Dum. 



4. Stelka na okraji hluboko v samostatne, jDolookrouhle laloky vykra- 

 jovanä; v basälni cästi techto jsou velke tmavozelene skvrnjs hrboul- 

 kovite vypoukle. Na spodni strane nachäzi se pod kazdym lalokem 

 velkä, zfetelnä, vejcitä a na okrajich zubatä supinka. Sterilni rost- 

 linky maji na konci vetevek lahvicovite, dlouhym hrdlem opatfene 



Dr. Karel Kaviaa: Monografie Ceskych jatrovek. 12 



