179 



Podivnä skupina Cleistoearpae nemä tou dobou zädneho znämeho 

 zastupce v nasi flofe, ackoliv vsechny tri jeji rody jsou evropske. Po- 

 kladäm za nutne upozorniti toliko na jediny druh, jenz müze byti ve 

 vlasti nasi jeste nalezen. Jest to: 



Sphaerocarpus terrestris (Micheli) Smith (= Sph. Miehelii Bel- 

 lardi). Nezne, svetlezelene rostlinky tvofici na piscite hole püde kruhovite 

 shluky 0*5 — 2 cm v prumeru. Stelka jest kruhovitä, mnohonäsobne hluboko 

 lalocnatä a cetnymi dlouhymi, hladkymi rhizoidy k zemi pfirostlä; slozena 

 jest ze 2 — 3 vrstev stejnych bunek hojne chlorofyllu, ale zädnä olejna 

 teliska, obsahujieieh. Ku krajüm jsou buiiky jen v jedine vrstve. Dvou- 

 domy. c? rostlinky drobnejsi; antheridia krätce stopkatä a nepravidelne 

 po povrchu stelky roztrousenä a obdäna malym, zaruzovelym obalem, 

 ktery jest tvaru välcoviteho, na basi ponekud sirsi, na vreholu uzsi a 

 otevfeny. 2 rostlinky jsou statnejsi a nesou na svrchni strane shluky 

 cetnych vejcite hruskovitych a nadmutych, 3 — 5 mm dlouhych, zelenych 

 mechyfkü; jsou to obaly nahore malym otvorem otevfene a uvnitf 2 — 3 

 archegonia chovajici. Z techto jen jedno se vyvine v tobolku, kterä jest 

 kraticee stopkatä, skoro pfisedlä, kulovitä a mä jednovrstevnou stenu 

 z velikych, chlorofylem opatfenych bunek; v cas zralosti rozrusuje se 

 hofeni cäst tobolky üplne, takze spory lezi volne ve zbyle, nepravidelne 

 cästi basälni. Spory jsou cerne a trvale v teträdy seskupene, jez mefi 

 80 — 100 j.1 v prumeru; steny spor maji drobnä, zfetelnä, sestihranna po- 

 licka (8 — 10 v prumeru spory, jedno 8 — 10 [x sir.), jichz exosporove listny 

 jevi se casto ostnite protähle. Vedle spor jsou v rozsähle tobolee jeste 

 sterilni, kulovite velke buiiky, spofe chlorofyl obsahujici, jez pry soucasne 

 se sporami plovou ve slizu, jimz tobolka jest naplnena. Jatrovka vyskytä 

 se od podzimu do jara na piscitych püdäch cele Evropy, vsude ale vzäcne; 

 ponevadz v Nemeeku na nejrozmanitejsich mistech (poprve objevena prof. 

 Braunem r. 1824 v Badenu; Grombach, Weingarten, Weinheim, Dosen- 

 heim, A^ratislav, Grötzingen a j.), a i ve Styrsku, Anglii, Italii, Francii 

 byla vicekräte nalezena, neni poehyby, ze i v nasi vlasti bude jeste ob- 

 jevena; jiste ze az dosud toliko byla pfehlizena, a jsem pfesvedeen, ze 

 zejmena Polabi a teplemu okoli prazskemu nesehäzi. Popis näs proveden 

 byl die exsikätü neapolskych a vratislavskych, chovanych v mnseu kräl. 

 c-eskeho; mimo to pilne pfihlizeli jsme i k literatufe, z niz doplnili jsme 

 ostatni, eo nebylo lze näm z vlastni zkusenosti podati. 



Celä skupina Cleistoearpae jevi tak odlisne znaky od Jungerman- 

 niaeei frondosnich, ze skuteene jsme na vähäeh ji sem pocitati; k Jun- 

 germanniaeeim poji ji toliko nanejvys jednoduchä stavba stelky, kdezto 

 pomery fruktifikaeni ukazuji vice k Marchantiaceim a k Ricciaeeim. 

 K posledni skupine navazuje nejvice rod Thallocarpus Lindb., ktery mä 

 dokonce i sporogon do stelky, jako tyto, ponofeny; nez i kleistokarpie 

 tobolky, velke spory, nedostatek elaterü, tvar i krätky stet jeji naznaeuji 

 jasne pfibuznost k primitivnim Marchantiaceim, k nimz od starsich bo- 



12* 



