180 



tanikü byly take prifazoväny. Die naseho nazoru celä tato podivuhodna 

 skupina (obsahujfei vedle terrestrickych jatrovek r. Thallocarpus a Sphae- 

 roearpus, vodni rod Riella Moni — a proto stavhy od prvnich znacne 

 odchylne), pfedstavujo näm prastary typ, paralellne s Marchantiaceami, 

 R Lceiaceami a Jungerinanniaceami se oddelivsf, ale däle se nevyvinuvsi, 

 jenz zaujimaje intermedierni mi'sto mezi prvni dvemi a posledni skupinou 

 jest hoden isolovaneho samostatneho postavenf v systemu. Lee ponevadz 

 nedostavä se näm ylastnieh zkusenosti o teto otäzee, nelze näm tvrzeni 

 nase v soulad .systemu uvesti. 



II. S eh i z o c a rp a e. 

 1. Oel. Aneuroideae. 



St/n.: Aneureae Nees, Naturg. IV. 1838 p. XXVIII., p. LXIL, Dumortier, 

 Hepatieae europ. 1874 p. 138. ex p. 



XL Rod Aneura Du Martin; 



Gomm. bot. 1822 p. 115.*) 



Syn.: Jungermannia I^inne, Spee. plant. 1753 p. 1136 ex p. 



Roemeria Raddi, Jungermanniogr. etr. 1820 p. 46. 



Riceardius S. F. Gray, A Nat. Arr. of Brit. Plauts 1821 I. p. ^ ex p. 



Blasia Fries, Stirp. agr. fems. 1825 p. 51. ex p. 



Metzgeria Corda, (Jenera hep. 1829 p. 654. 



Gymnomitrion Hübener, Hepaticol. germ. 1834 p. 37 exp. 



Sareomitrium Corda, Deutschi. Jungerm. 1835 p. 120., tab. XXXV. 



Trichostylium Corda, ibid. p. 116. tab. XXXIV. 



Riceardia Carruther in Seem, Jon in. Bot. 1865, III- p. 302. 



Drobne, nezne az i statne rostlinky, charakteristicky masite konsi- 

 stenee, mastneho lesku a zpravidla tmave modrozelene barvy, ae zfidka 

 i pekne svetlezelene druhy pfichäzeji. Stelka pentlicovitä az cärkovita, 

 nepravidelne rozvetvenä, nemä zädneho ostfe vyznaceneho stfedniho zebra; 

 skläda se ze stejnych kvadratiekych bunek, jez ve stfedu stelky jsou ve 

 vetsim poetu vrstev nad sebou, kdezto k okrajiim vrstev znenähla ubyvä. 

 Nezfidka Ize ua stelce rozeznävati vodornou, po substrätu se plazici hlavni 

 cäst, t. zv. ktninek, k uemuz pak pfipojuji se nepravidelne z obou, nein) 

 jen hofejsi strany rozmanite lalocnate a rozvetvene vetevky. Stelka do- 

 rüstä dvojsecnou bufikou terminälni, jez oddeluje postranni vetve velmi 

 nepravidelne; casto tyto (jmenovite u tropickyeh druhü) se däle uevyvi- 

 ji'.ji a ziistavaji jako uzlovite zdufeniny na nejrozmanitejsich mistech 

 stelky t. zv. »odpocivajici zäklady vetevni« (Leitgeb 1877 p. 42). Pficny 

 prüfez stelky odpovidä jednoduehe je.ji stavbe: sestavä z nekolika vrstev 

 polygonälnich bunek, jez toliko ve vrstväch vnejsich jsou o neco mensf, 

 olisalmji vice chlorofylu, a tak naznaeuji jakousi epidermis. 



*) Kecky A (privat.) = bez, pcSqov — nerv. 



