182 



Neesovo zpracoväni evropskych jatrovek postaveni tohoto rodu v sy- 

 stemu ponekud ustälilo. — Kdezto r. 1844 znämo bylo jen 9 druhü to- 

 hoto rodu (Synopsis p. 493., 788.), popisuje Stephani 150 dosud znämvch 

 druhü, jez vesmes nälezi tropickemu a subtropickemu pasmu; nejbohatsi 

 na Aneury jest tropickä Asie (53 dr.) a trop. Amerika (43 dr.). Z mir- 

 neho päsma severni polokoule znämo jest celkem 5 druhü i v Evrope 

 domäeich; znacny pocet druhü znam jest z okrsku antarktiekeho (35), 

 pomerne maly jen z Afriky (14). 



Druhy ve vlasti nasi domäci jsou vyslovenymi hydrophyty, ro- 

 stouce vzdy jen na mistech vodou bohatych; rozeznäväni jich jest po- 

 nekud obtizne. Pfi urcovani dbame zvläste tvaru stelky a stavby sten 

 tobolkovych. Evropske druhy pak rozdeluji se die Du Mortiera na dve 

 sekce: 



1. Sect. Phymatia Dum. s eepickou bradavcitou: A. multifida Dmrt., 



A. pinnatifida Dmrt., A. sinuata Dmrt., A. palmata Dmrt. 



2. Sect. Aneurotypus Dum. s eepickou hladkou: A. pinguis Dmrt. 



Analyticky pfehled ceskych druhü r. Aneura. 



1. Rostlinky male, 0'5 — 2 mm siroke a nanejvys 35 mm dlouhe, neleskle; 



stelka hojne pravidelne nebo nepravidelne rozvetvenä 2 



Rostlinky velke, 3 — 10 mm siroke, 2 — 8 cm dlouhe, mastne leskle; 

 stelka pentlicovitä, melce lalocnatä, nepravidelne vetvenä, skoro 

 jednoduchä, barvy modrozelene. Ve stfedu jest 8 — 14 vrstev bu- 

 necnych tlustä A. pinguis Dum. str. 183 



2. Stelka zpefene vetvena 3 



Stelka pentlicovitä s prstnate lalocnatymi vetvemi 5 



3. Stelka mä okraje silne ztencene, takze, kdyz se diväme na ni proti 

 svetlu, jevi se nam pfi okrajich prüsvitne lemovana. Celä rostlinka 

 jest velice ozdobna, skoro pravidelne tfikräte zpefene rozvetvenä. 

 Pficny prüfez jest bikonkavni, v prostfed 5 — 6 vrstev silny, okraje 

 ve 2 — 3 fadäch jednovrstevne . . . A. multifida (L.) Dum. str. 192 

 Stelka mä okz - aje silne, neprosvitave. Pficny prüfez plankonkavni 



az ku krajüm mnohovrstevny 4 



4. Stelka nepravidelne na vsechny strany dvakrät zpefene rozvetvenä, 

 vetve cärkovite, na koncich rovne tupe. Bunky vnitfni vrstvy steny 

 tobolkove nemaji bud vübec zädnj'ch, nebo jen nezfetelne, kruhovite 



ztlusteniny A. sinuata (DiJcs.) Dum. str. 188 



Stelka nepravidelne dvakräte zpefene rozvetvenä ; nejcasteji mä 

 vodorovny, tesne k substrätu pfitiskly kminek a postranni vystou- 

 pave vetve parohovite rozdelene. Tyto vetve jsou jazykovite, 

 uprostfed nejsirsi, ke koncüm vsak opet züzene a slabe srdcitc 

 vykrajovane. Bunky vnitfni steny tobolky maji zfetelne, siroke 

 kruhovite ztlusteniny A. latifrons Lindb. str. 195 



