193 



Gymnomitrion multifidum Hübener, Hepaticol. germ. 1834 p. 37. 

 G. pinnatifidum Hübener' ibid. p. 38 ex p. 

 Metzgeria multifida Corda, Genera bep. 1829 p. 654. 

 M. palmata ß multifida Hampe, Prodr. fl. berc. 1836 p. 93. 

 Riccardia multifida Lindberg, ; Hep. in Hibernia 1874 p. 511. 

 Aneura ambrosioides Pearson, Hepaticae 1902 p. 453; Husnot, Hepat. 

 gall. no. 198. 



Obr. 36. la Aneura sinuata (Dicks) Dum.: plodnä stelka (2kr. zvets.); Mnisek. 



lb pficnyprüfez stelkou. 2a A. multifida (L) Dum., (3kr. zvets.), 2b pfic. pr. stelkou; 



Motoly. 3a A. sinuata var. incurvata (Steph.) m. (6kr. zvets.) ; Förehenheid. 3a pfic. 



pr. stelkou. 4A multifida f. ambrosioides (Nees) (8kr. zvets.); Seefilz. 



V tmavozelenych, uvnitf cernobnedych, plocbyeh povlacieb, fid- 

 ceji ojedinele mezi mecbem. Stelka uzounce pentlicovitä, nanejvys 

 1 mm sirokä, 2 — 5 cm dloubä, sfavnate zelenä neb slabe nahnedlä jest 

 ozdobne, pravidelne dvakräte az tfikräte zpefene vetvenä; 

 vetve iizke (0'3 — 0'5 mm), protistojne, ku konei züzene, lec tupe, 

 cim däle od vrebolu hlavni osy delsi. Rbizoidy velmi fidke a krätke, 

 obycejne jen na nejstarsi cästi blavni stfedni osy pfitomne. P f i c n y 

 prüfez.jest bikonvexni, na spodni strane vypuklejsi, v prost red z 5 

 az 10 fad bunek nad sebou sestävajici; epidermälni bunky jsou mens! a 

 ostfe odlisne od vetsicb bunek vnitfnicn, ktere jsou slabe v rozicb casto 

 ztlustle. Okraje stelky jsou ostre, v jedne, nezfidka i vice fadäch, je- 

 dnovrstevne, takze pfi prübledu jevi se celä stelka v pravidelnem 

 prubu podle okrajü prosvitave lemovanou. 



Dr. Karel Kaviua: Monografie ceskyeh jatrovek. 13 



