197 



Jednodomä. Antkeridia jsou ve skupinach na kratickych, oblouko- 

 vite zahnutych vetvi, ktere byvaji zpravidla tesne vedle vetvi samicich; 

 tyto jsou pupencovite a nesou cetne vläskovite rozdfipene supinky, ktere 

 obaluji archegonia. Cepicka jest välcovite kyjovitä, 6 — 8 vrstev bunecnych 

 silnä, 3—4 mm dlouhä, na povrchu slabe papillosni. Tobolka cernä, krätce 

 vejcitä, 1 — 1'5 mm dl., 0'50 — 0*75 mm sir., sedi na dlouhem hyalinnim 

 stetu. V n e j s i vrstva steny tobolkove slozena jest z kubickych bunek 

 opatf enyek uzlovitymi i spirälnimi ztlusteninami ve smeru 

 radialnim probibajicimi; nekdy byvaji posledni slabe vyvinuty, ale uzlo- 

 vite ztlusteniny jsou vzdy zfetelne. Bunky vnitfni vrstvy jsou nizsi, 

 mens! a maji vzdy na stenäch hu ste, cetne, siroke a dobf e zfetelne 

 polokruhovite vytuzovaei listny, ktere tmavou svoji hnedou 

 barvou jsou vzdy dobfe zfetelne. Spory jsou bnedozlute, hladke, knlo- 

 vite, 14 — 17 u v prüm. Elatery az 1'5 mm dlouhe, ke koncüm znenäbla 

 ztencene, 10 — 15 u tluste, maji jedinou, sirokou, rudohnedou Spiraln. 

 Zraje ku konei dubna, v kvetnu, v hornatejsich polohäeh az v cervnu 

 i zacätkem cervence. 



f. robusta m. f. n. Rostlinky v fidkych skupinach, velmi statue; hlavni 

 kminek 1 cm sir., 3 — 3"5 cm dlouhy, mälo vetveny a plochy nese 

 siroke, nehluboko delene, nepravidelne vejcite, vystoupave, tmavo- 

 zelene vetve. Mezi travou na bfezich horskych potückü. 



f. lutescens m. f. n. Rostlinky v hustych skupinach, drobounke, hojne 

 vetvite a zlutozelene. Stelka celä jest orüsvitnä, pficny yjrüfez 

 plose protähly, i na svrchni strane slabe vypoukly a toliko 3 vrstvy 

 bunek v prostfedku silny, pfi okrajich zhusta ve dvou fadäch je- 

 dnovrstevny. Dosti hojne na hole raseline. 



f. palmatifida Wamstorf, Leber- u. Torfm. 1903 p. 114 pro var. Rostlinky 

 v hustych skupinach, anebo jednotlive v polstäfich jinych mechü 

 (Sphagnum, Leucobryum a pod.) zarostle. Kminek 2 — 3 cm dlouhy, 

 ho^ne vetvity, nese üzke, znenäbla ke konci rozsifene vetve, jez 

 jsou nepravidelne dlanite lalocnate; jeduotlive laloky jsou na konci 

 tupe a v prostfed jen o mälo sirsi nez na basi. Okraje jsou ve 

 dvou fadäch jednovrstevne. Habitueine velmi uporninä na A. pal- 

 mata, jest vsak mnohem robustnejsi nez tato a mä odlisnou stavbu 

 tobolky. Na pafezech, anebo v hustych mechatinäch. 



Jatrovka tato jest rozsifena po cele severni polokouli, jmenovite vkraji- 

 näch s podnebim drsnym a chladnejsim. Vyskytä se hojne na trouchnivelem 

 df ivi, pafezech a zvläste charakteristicky jest pro vrchoviste, kde na hole, 

 vyrypane raseline podle odvodnovacich struzek a na stenäch jam tvofivä 

 cele formace. Ve vlasti na^i jest hojnou. Byla sbiräna ku pf. u Langen- 

 brucku (Podpera !), Kvildy (!), Stubenbachu (Vel. !), Eisensteinu (Vel. ! 

 f. lutescens), na Javoru (Vel. !), u Cerneho jezera (Vel. !), na raselinäch 

 Borkovickych (Vel. ! f. lutescens), u Bechovic (Vel. !), Ranska (f. palma- 



