200 



jest mala, krätka, huste papillosni a na hofenim konei dfipenä. Tobolka 

 skoro valcovite vejcita, cernä, na krätkem hyalinnim stetu. Vnejsi 

 stena tobolky mä buüky s cetnymi vytuzovacimi v 1 a k n y 

 svetlehnedymi, jez pfipinaji se toliko na vnejsi strany 

 bunek steny tangenciälni jako neüplne polokruhy pfekrocujice, takze 

 se strany se jevi jako uzlicky; buüky vnitfni steny tobolky ne- 

 maji obycejne zädnych mechanickyeh vläken vytuzovacich, neb na- 

 nejvys jen nezfetelne, fidke, uzlovite ztlusteniny. Spory kulate, hnede, 



Obr. 38. A.palrnata (Hedw.) Dum.: 1 plodnä stelka (lOkr. 



zvets.), 2 buüky vnejsi steny tobolky (IGOkr. zvets.) äpfic. 



prüfez stelkou; Eisenstein. 



bladke, 13 — 15 u v prüm.; elatery ku koneüm stejnomerne pfispiratene, 

 0'25 — 0'5 mm dlouhe, 10 // sir., maji jedinou Sirokou, plochou spirälu 

 cervenohnedou. Zraje v lete, v cervnu az srpnu. 



Vegetativni rozmnozoväni deje se kulatymi, az vejcitymi, dvoubu- 

 necnymi, 25 X 30 ,</ velikymi telisky, ktere vznikaji v epidermälnich bun- 

 käch a jako zlutozeleuy präsek pokryvaji spicky lalokü vetevnych. 



Podle zpüsobu rozvetveni stelky mozno na ceskyeh rostlinkäch 

 rozeznati näsledujici tvary: 

 f. arenaria Nees, Naturg. 1838, III. p. 459. Rostlinky ve volnych trsech; 



tmayozeleny üzky stfedni kminek vysilä vetve Heiko od sebe, mälo 



vetvene v laloky, ktere jsou ploehe, tenke a zpravidla vodorovne 



polehave. Na vlhkeni pisku, odkryte raseline. 

 f. conferta Nees, ibid. p. 460. Rostlinky v hustych, tmavozelenydi az za- 



bnedlych trsech; hnedavy, siroky stfedni kminek mä cetne vetve huste 



