203 



: 1 pficny prüf. 

 Lindb. s vytu- 



i parasiticke houby, ktere tu nalezaji vitany ütulek. Arehegonia jsou po 



nekolika ve skupinäch na svrchni strane stelky a chranena kalichem, 



jenz vyrüstä z epidermälni vrstvy a po zürodneni se zvelicuje a nabyvä 



pro jednotlive druhy ckarakteristickeho tvaru. Cepicka jest vice mene 



masitä, zpravidla zarüzovelä a tesne basi stetu objimajici; vycnivä bud 



daleko z kaliehu, anebo jest v nem uzavfena a v dolejsi sve cästi na- 



mnoze i s nim srostlä. Tobolka jest dokonale kulovitä, z pocätku cerno- 



zelenä, pozdeji plave zlutä, 1—1*5 mm v prüm. majici; stet moeny, silny, 



byalinni a dlouhy (nezfidka az 10 — 



12 cm). Steny tobolky jsou vicevr- 



stevne a v cas zralosti pukaji ve 



ctyfi pravidelne chlopne; buüky jich 



maji casto steny silnymi listnovitymi 



ztlusteninami vytuzene. Spory jsou 



vicebunecne, velke, zelene a vejcite; 



jsou to vlastne spory jiz prvä stadia 



kliceni prodelavsi, nebot maji jiz 



pfesne vyznacenou bunku rbizoi- 



dovou, z niz po vypräseni spor na 



pfihodny Substrat, vzrüsta prvni rhi- 



zoid. Elatery pomerne krätke, siroke 



a välcovite, maji obycejne dvojitou 



spirälu; vytrvävaji dloubo na elate- 



roforeeb, jez sestaveny jsou steticko- 



vite na basi tobolky a jsou pro jedno- 



tlivedruhyeharakteristiekeboslozeni. 



Vegetativni rozmnozoväni de- 

 je se jen adventivnimi innovacemi na 

 spodu a na konci stelky, jez podmi- 

 nuji charakteristicky vejifovite roz- 



prostfeny tvar povlakü Pelliovych. Casto vzrüstaji na okrajick stelky 

 i na jejim spodu krätke vetvicky, jez snadno se ulamuji a vodou rozne- 

 seny na pfibodny substrät vzrüstaji v novou stelku; tento zpüsob roz- 

 mnozoväni deje se jmenovite na podzim. 



Rod tento representovany jiz odedävna botanikiim znämym a vse- 

 obecne rozsifenym drubem P. epiphylla byl vymezen r. 1820 Raddim, 

 lec teprve az r. 1829 v nynejsim svem rozsahu stanoven Cordou, po jeboz 

 pfikladu i N"ees r. 1838 jej pak do svych evropskych jatrovek pfijal. 

 Drive spojovän byl vseobecne s Linneovym rodem Jungermannia anebo 

 zahrnovän po pfikladu Hübenerove v rod Gymnomitrion. Nees rozeznal 

 dva druby, k nimz pozdeji pfistoupil Gottschem jako odruda poprve sta- 

 noven}', Limpricbtem popsany drub tfeti. Vsecbny tyto druhy jsou roz- 

 sifeny vseobecne po cele severni polokouli a vyskytaji se hojne i v nasi 

 vlasti. Vsecbny tri druby jsou vyslovenymi hygropbyty, rostouce vzdy 



Obr. 39. Rod Pellia Raddi 

 stelkou P. epiphylla (L.) 

 zovacimi nachovymi listnarai v paren- 

 chyinatickem pletivu zäkladnim (zvets. 

 150kr.); Revniee. 2 kalich a cepicka 

 n rüznych druhü: a P. epiphylla (L.) 

 Lindb. (Mukafov), b P. Fabbroniana 

 Raddi (Chuchle), c P. Neesiana (Got.) 

 Limpr. (Dvofacky), a t , b it c t , pfislusne 

 schematicke prüfezy koncem stelky; 

 s stet, c cepicka. k kalich. 3 stena to- 

 bolky: a P. epiphylla (L.) Lindb. (Nem. 

 Brod), b P. Fabbroniana Rad. (Koda), 

 zvetseno 160kr. 



