211 



otevfeny, s okrajem slabe kadefavym a lalocnatym. Cepicka vy- 

 sokä, tenkä, nachovä, jinak stejne utvafenä jako u pfedeslebo druhu. 

 Tobolka kulovita, svetlebnedä, mä steny 3 — 4-vrstevne, s bunkami po- 

 dobne jako u P. epipbylla hojne polokruznymi listnami vytuzenymi. Spory, 

 elatery i elaterofory jako u pfedesle; toliko velikost spor byvä zpravidla 

 o neco mens! (50 — 80 ,u). Zraje v dubnu. 



Obr. 41. Pellia Neesiana (Gott.) Limpr., trs plodnyeh rostlinek ve skut. vel.; Rochoty. 



f. undulata (Jack) K. Müller, Leberm. 1907 p. 372. Syn.: P. Neesiana var. 



undulata Jack, Beitr. z. Kenntn. d. Pellia-A. Flora 1895, Bd. 81. p. 



15. P. Neesiana var. turfosa Velenovsky, Jatrovky 1903 III. p. 7. — 



V bustycb trsecb. Rostlinky ütlejsi, mensi, se stelkou üzce pentlico- 



vitou (5 — 6 mm), vzpfimenou, zive zelenon, blanitou, prüsvitnou, 



s okraji kadefave lalocnatymi; rhizoidy velmi fidke a kraticke. V hor- 



skycb bafinäcb mezi mechem, anebo i v potocicb. 



f. fluitans m. f. n. Stelka üzce pentlicovitä, prodlouzenä, nevetvenä (az 



4 — 5 cm dl.), tenounkä, blänitä, s okraji rovnymi, blede zelenä, s ostfe 



vyniklym cervenym zebrem. Vzplyvä v horskych rucejicb. 



Vsude bojnä v horäch, kde nad 700 — 800 m se vseobecne na po- 



dobnycb mistecb jako pfedeslä vyskytä; zfidka kdy sestupuje nize, a tu 



jeste jen ve spolecnosti jinycb borskycb rostlin. Vzacne vsa'k byvä plod- 



nou; säm mel jsem pfilezitost ohledävati jeji plody toliko z näsledujicich 



nalezisf: Motoly u Praby (1915 !), Rocboty (1914 !), Hlinsko (Kalensky 



1909!), Hurkentbal (Vel.!). 



Formy jeji jsou analogicke s formami ostatnicb drubü toboto rodu 

 a rovnez bojne v boräcb rozsifeny, takze by bylo rozvläßne uvädeti po- 



u* 



