21G 



silne zebro s eenträlnim svazkem, na spodu mirne obloukovite 

 vypukle, hojnymi rhizoidy pokryte, na stranach znenahla v kfidlovite 

 jednovrstevne boky pfechäzejici; bunky v cele stelce, az na knede, zdfevna- 

 tele stereidy centralniho svazku, jsou tenkostenne a silne turgeseentni. 

 Venträlni supiny chybi. 



Dvoudomä. Antheridia ve dvou fadäch, kazde kryto tfisnitou su- 

 pinkou na svrchni strane mensich rostlinek samcfch. Arehegonia po G az 

 10 ve .skupinäcb podel stfedniho zebra rovnez na svrchni strane stelky, 

 chränena dvojitym obalem. Tobolka välcovita, tmavohnedä 4 mm 

 dlouhä, dvemi chlopnemi podel pnkajicimi, ale nahofe spojenymi. stet 

 hyalinni, 3 — 3"5 cm dl., jest na basi kryt jemnou cepickou 3 — 5 vrstev 

 bunecnych silnon 7 — 9 mm dlouhou, nepatrne kalich pfecniva- 

 j i e i. Tento jest blede zeleny, välcovity a pf i üsti tf äsnite dfipeny, 

 5—7 mm dlouhy. Vnejsi obal, involucrum, jest kraticke (2—2'b mm) 

 a sestäva z cetnyeh temne zelenych supinkovitych listkü, na 

 okrajieh hlnboko tfisnitych a basemi vespolek srostlyeh. Spory cerveno- 

 hnede, jemne a drobne poliekovane, 20 — 25 » v prüm. Elatery dlouze 

 välcovite (10 /< sir., 250 — 300 ,« dl.) a maji dve svetlehnede spiräly. Zraje 

 v dubnu, kvetnu; plodnou jest vsak veliee zfidka. 



Druh tento pfichazi na vlhkych pramenitych mistech v raselinach 

 a lukäch nizsich poloh; vybirä si s oblibou steny struzek odvodnovacich, 

 na nichz se po zpusobu Pellii rozlezä. Ackoli^ jest kosmopolitou, patfi 

 mezi nejvzäcnejsi stfedoevropske jatrovky vübec. V nasi vlasti znäma 

 jest toliko z raselin radostinskyeh na ceskomoravske vysocine, kde se mi 

 podafilo v srpnxi 1912 v nekolika exemplafieh ji obje\dti. Habitueine po- 

 dobä se näpadne Pellia epiphylla f. stenophylla, ale die centralniho svazku, 

 jiz pfi prühledu lupou jako cerny pruh ve stfednim zebru se jevici a pf i 

 opatrnem pfetrzeni stelky jako nitka visici, se lehce poznavä. Plodnou 

 jsem dosud neohledäval; popis sestaven jest die Du Mortiera, Cordy, 

 Gottsehe, Pearsona, Macvicara, Müllera a jinych. Zajiste, ze bude jeste 

 na vice mistech nasi vlasti nalezena. 



XIV. Rod Moerckia Gotische, 

 in (iottsche-Kabenhorst, Hepatieae europ. exsie. 1860 no. 121., Carringtou, 

 Gleamings among the Ir. Cryptogams. Trans. Bot. Soc. Edinburg 1863 



VII. p. 443.*) 



8yn.\ Jungermannia Hooker, British Jungerm. 1816 tab. 78. 

 Dilaena Du Mortier, Comment. bot. 1822 p. 114. ex p. 

 Diploraitrion Corda, (ienera hep. 1982 p. 653. ex p. 

 Diplolaena Du Mortier, Sylloge Jungerm. 1831 p. 82 ex p. 

 Cordaea Nees, Beiträge z. Naturg. in Allgem. bot. Zeitschr. 1833 p.401. 

 ex p. 



*) Ku eti botanika A. Mörcka. 



