221 



Kader ave, sfavnate zive zelene trsy rozlezajici se mezi tra- 

 vou a silne bahnem pächnouei. Stelka jest siroce pentlico- 

 yitä, 4 — 6 mm sir., 1 — 2 cm dl., nelesklä, toliko na okrajich slabe 

 prüsvitnä, vidlicnate n e k o 1 i k r ä t e vetvenä sesvrchni stranou 

 hladkou, bez jakychkoliv supinek v fade stf edem sestavenycb; okraje 

 jsou obycejne vodorovne neb jen slabe vzbüru vyhnute a vzdy silne, 

 kadefave zvlnene. Stfedni zebro jest ostfe odliseno a jako 

 tupy, siroky k y 1 na spodu stelky vynikle. Pficny prüf ez licho- 

 beznikovy, ve stf edu 15 — 20 vrstev tenkostennych bunek silny, na spodni 

 strane mirne, temef vodorovne vypoukly, se stranami pfikfe vystupuji- 

 cimi a v kfidlovite dvou- az tfivrstevne boky pfecbäzejicimi. Rbizoidy 

 jsou cetne, bile neb spinave nahnedle. Venträlni supiny vläskovite, 

 nezfetelne a jen pfi vrcbolu stelky zpravidla patrne. 



Dvoudomä. Samci rostlinky ütlejsi nez samici, s nimiz jen zfi'dka 

 rostou pohromade; maji na svrcbni strane okrouhle, nepravidelne bluboko 

 zubate supinky, v jicbz üzlabi sedi vzdy nekolik antheridii. Samici rost- 

 linky jsou statne, siroce pentlicovite a nesou na svrcbni strane a na konci 

 stelky jedinou, zfidka dve, skupiny arcbegonii, chränenycb supinatym 

 obalem; arcbegonia jsou velkä a sedi po 1 — 15 na spolecne vyvysenine 

 vzdy v üblu vetvicibo se stf ednibo zebra. K a 1 i c b jest v ä 1 c o v i t y, 

 nahnedly, üzky, asi 5 mm dlouby a pfi basi 3 — 4 vrstvy bunek, na- 

 bofe jen jednu vrstvu tlusty; na povrcbu jest bladky, neb jen melce, ne- 

 patrne zfasneny, pfi üsti nepravidelne bluboko zubaty. Involucrum se- 

 stävä jen z maleho pomerne poctu supinek kratkych (sotva 1 — 1'3 mm 

 dl.), na basi navzäjem srostlycb ana okrajicb bluboko vläsko- 

 vite rozdf ipenycb. Cepicka kratsi nez kalich, jest v tomto uplne 

 kryta, dole 4 — 5 vrstev bunek tlustä, ale vzhüru az na jedinou vrstvu 

 ztencenä a tesne ke stetu pfileblä. Tobolka jest podlouhle vejcitä (1 az 

 1'3 mm sir., 3 mm dl.) cervenohnedä, na 2—3 cm dl. byalinnim stetu se- 

 dici. Steny mä . 3— övrstevne, obdobne slozene jako u ostatnicb druhü; 

 zevni vrstva mä velke bunky na radialnicb stenäcb listnami vytuzene, 

 vnitfni vrstvy sestävaji z malycb, nepatrne ztloustlych bunek. Spory 

 jsou kulovite, cervenobnede 45 — 55 u v prümeru a maji na povrcbu hu- 

 ste exosporove listny, jez jsou ale velmi nizke a na okraji jen jako tupe 

 papilky vystupujici. Elatery 5 — 7 fi sir., 300 — 350 ,u dl., jsou jen nepatrne 

 ke koncüm ztencene, skoro rovne a 2—3 bnedymi, üzkymi spirälkami vy- 

 tuzene. Plody v dubnu, kvetnu. 



Druh tento rozsifen jest po cele Evrope od severni Italie, Pyre- 

 neji az vysoko na sever do Svedska a Finska. Roste na vlbke püde pis- 

 cite neb raselinne pfi struzkäcb a potüccich, blavne v horskycb krajinäcb, 

 ac i v rovine byla nalezena. V Cecbäch jsou doposud znäma jen 3 sta- 

 noviska: mecbate prameniste nad Webrovou cestou na branici päsma 

 stromovebo (Vel. !), na bfehu potücka nad Cernym jezerem v Sumave (!) 

 a stena struzky v raselinne loucce u Skrdlovic na Cesko-moravske vyso- 

 cine (!). 



