224 



prufez, nizsf, ostfe kylnate zebro, prüsvitne siroke boky, mens! spory, 

 jiny tvar kalicha nez druh pfedesly. Habitueine podobä se k nerozeznäni 

 Pallavicinius Lyellii, ktery ovsem ihned pfitomnosti tvrdeho centralniho 

 svazku se prozradi. V kultufe, pokud jsem mobl pozorovati (u M. hiber- 

 nica skoro 6 A roku, u M. Flotowiana 3 roky) se habitus nemeni, ani 

 ostatni znaky, takze by se jednalo o dobre druby; jest vsak zapotfebi 

 jeste bedliveho pozoroväni v pfirode, aby pomer obou dnüiü byl nälezite 

 ocenen. Studie tyto byly by tim cennejsi, kdyby se däly v krajine, kde 

 oba druby soucasne pfichäzeji. 



4. Cel. Metzgerioideae. 



XV. Rod. Metzgeria Raddi, 

 JuDgermanniogr. etr. Mem. Soc. Ital. di Modena 1820, XVIII. p. 45.*) 



8yn.r Jungermannia Linne, Spee. plant. 1753 p. 1136 ey p. 



Herverus S. F. Gray, A natural Arrang of Brit. PI. 1821 I. p. 685 

 Fasciola Du Mortier, Comment. bot. 1822 p. 114. 

 Ecbinogyna Du Mortier, Sylloge Jung. 1831 p. 83. 

 Echinomitrion Hübener, Hepaticologia Germ. 1834 p. 46., Corda, 



Deutschi. Jungerm. in Sturm Fl. 1835 p. 77. 



Drobne ozdobne jatrovky v hustych, trsnatych povlaeicb na ska- 

 läeh, hole zemi, mechu anebo küre stromove rostouci. Stelka pravidelue 

 cärkovitä neb üzce pentlicovitä mä ve stfedu ostfe vyznacene silne zebro 

 a byvä pekne dicbotomicky vetvenä. Zebro sestävä z urciteho poctu vrstev 

 bunek rozlisenyeb zpravidla ve vetsi zevni bunky korove (kortikalui) a 

 mensi, vnitfni bunky dfenove (medullärni), a jest na obou stranäeh stelky 

 ostfe vypoukle. Stelka sama jest jen z jedine vrstvy pravidelne sesti- 

 bokycb, tenkostennych bunek slozenä a po obou stranäeh zebra jako bla- 

 nitä, prühlednä kfidla horizontälne lezici; stelka i zebro byvaji nejeasteji 

 rozmanite huste dlouhymi, hyalinnimi chlupy pokryty, ktere na okrajich 

 stelky a na zebru meni se pfilezitostne v rhizoidy. Barva stelky jest 

 v rüznych odstineeh od zlutozelene az cervenohnede; nezfidka se pfi su- 

 seni zbarvuji rostlinky i napadne fialove, modfe neb naehove. Vzrüst 

 stelky deje se dvojsecnou terminälni bunkou, chränenou hyalinnimi, krat- 

 kymi kyjovitymi chloupky v pfedu stelky ve dvou fadach na stfedm'm 

 zebru vznikajicimi. 



Druhy jednodome i dvoudome. Pohlavni organy umisteny jsou na 

 svrchni strane zvlästnich vetvicek, jez vznikaji a jsou vetknuty na spodni, 

 venträlni strane stfedniho zebra. Samci vetevky, z üzke base nähle siroce 

 pentlieovite, maji stfedni zebro, a jsou spirälne dovnitf svinute v kulo- 

 vity ütvar; na vnejsi jich strane, kterä po svinuti stane se vnitfni, jsou 



•) Ku poete Raddiho pfitele Jana Metzgrera, medirytee v badenskem 

 Staufenu. 



