226 



vaji dlouho na elateroforech. Lee dokonalejsi stavbou stelky, kterä mä 

 jiz jasne naznacenou stfedni osu a postranni jednovrstevuä kfidla, od- 

 chyluje se Metzgeria nesmirne od r. Aneura a stavi se pfimo v fadu 

 nejvyse organisovanych rodü cele skupiny Jungerm. frondos. Take 

 i shoda v umisteni pohlavnich orgänü na samostatnyeh vetvickäch jest 

 u obou rodü toliko zdänliva, nebof u Metzgeria se pfetvofuji tyto ve 

 zvlastni samostatne orgäny, cehoz u druheho rodu nikdy neni. Pokud se 

 tyce samieiho obalu neni jeste definitivne rozhodnuto, zdali obal kolem 

 mladeho sporogouu jest eepickou nebo kalicbem, nebof podrobnejsich po- 

 zoroväni (oevyji'maje ani popis Leitgebüv) dosud nestäva; zda se a, pokud 

 mne bylo mozno pozorovati, jest take pravdepodobno, ze obal onen bude 

 kalichem (nebof nalezl jsem uvnitf jebo uscbla arebegonia a na basi mla- 

 debo sporogonu jemnou posvickn), vyrostlym z pletiva samiei vätvicky. 

 A tuto rovnez nelze povazovati za rovnocennou s ostatni stelkou, nebof 

 nemä zädnebo stfednibo zebra; jest to zvlastni supinkovity listovitj' vy- 

 rüstek ze stelky zmenivsi se v plodonose. Pfedstavime-li si kfidla stelky 

 rozdelena v stejnomerne ükrojky, mäme typ foliosni Jungermanniacey; 

 jest tedy Metzgeria typ vysoko organisovany, jemuz pfislusi po stränee 

 fylogenetieke znacnä dülezitost. Z tech pfiein take oddelujeme oba rody 

 a klademe r. Metzgeria v okruh r. Fossombronia (jeuz take nemä zvläst- 

 nich obalii), Blasia (u niz jsou pfitomny elaterofory a obal tvofi se po- 

 dobne jako u Metzgeria) a Mörekia, k nimz take nejpfirozeneji nälezi. 



Analyticky p f e h 1 e d c e s k y c h d r u h ü r. Metzgeria. 



1. Stelka na svrehni strane üplne lysä, Jen na spodni strane chlupatä. 



Stfedni zebro mä rozlisenou vrstvu dfenovou a korovou 2. 



Stelka na obou stranaeh jest huste chlupatä. Stfedni zebro slozeno 

 jest ze 7 — 12 vrstev stejnyeh bunek, nerozlisenyeh v dfenove a kürove. 



M. pubescens (Sehr.) Raddi str. 227 



2. Stelka cärkovita s okraji rovnobezne se stfednim zebrem probiba- 



jicimi. Rostlinky dvoudome, jednoduse vetvene 3. 



Stelka pentlicovitä, mnohonäsolme vidlienate vetvenä, s okraji iniinc 

 zvlnenymi, siroee melce lalocnatyrni; na spodni strane jest chlupatä 

 toliko na okrajich a stfednim zebru. Bunky v kfidelnych, bocnych 

 cästieh stelky jsou 45 X 70 ii velike. Jednodoma 



M. conjugata Lindb. str. 234 



3. Stelka nese po cele spodni strane roztrousene, chalie dlouhe clilnpy. 

 Okraje jsou rovne, plocbe, bunky stelkove 30 X 40 // velike. Eost- 

 linka nepravidelne jednoduse vetvitä . . M. furcata (L.) Lindb. str. 229 

 Stelka mä tuhe, slabe zahnute, huste chlupy toliko na okrajich a 

 na stfednim zebru na spodu stelky a na okrajich jest bluboko na 

 zpod svinuta. Bunky stelkove 35—50 u velke. Rostlinka protälilä, 

 jednodueba, nanejvys spofe na konci vidlienate rozeklanä .... 



M. hamatiformis subspec. n. str. 232 



