228 



stejne vypukle; na p f i c n e m prüfezu jest elliptiene a slozeno z drob- 

 nych bunek 20 — 25 /< velikych, peti — az sestibokych. Bunky jsou v 7—12 

 vrstväcb ulozeny, a jsou vsechny stejne, nerozlisene v kortikälni a me- 

 dullärni. Stelka jest na obou stranach, svrchni i spodni, huste 

 pokryta hojnymi, silnymi 60 — 90// dlouhymi, hyalinnimi chlupy, 

 jez pfisedaji' zpravidla v rozich bunek (nekdy 2 — 3 soucasne) a maji tu- 

 pou, tlustostennou spicku. Bunky stelkove (v pobocnych, kfidelnych 



cästech stelky) jsou polygonalnf, peti 

 az sestiboke, tenkostenue, jen v ro- 

 zich nepatrne ztlustle, a 20X30 (x v e- 

 like. 



D v o u d o m a. Pohlavni vetvic- 

 ky pfisedaji na spodni strane zebra a 

 jsou obvyklebo tvaru. Samci jsou ku- 

 lovite stocene, jen na spodni strane chlu- 

 pate, a 5 — 9 antheridii nesouci. Sa- 

 mici jsou ledvinite okrouhle, misko- 

 vite prohnute, na obou stranach silne 

 srstnate se 2 — 10 archegoniemi v pro- 

 stfedku. Sporogony nesmirne vzacne 

 (mne neznäme). 



f. hirtella m. f. n. Stelka drobna, hojne 

 lalocnate vetvena s hustymi, krat- 

 kymi, ale chabymi, kfivolakymi 

 chloupky. Na vlhkyck skalach do- 

 sti castä. 



Druh tento jest charakteristickou 

 rostlinou väpennycli skal, kde na vlh- 

 kych, ale k slunci obracenych stenäch 

 tvofi eharakteri sticke sametove po- 

 vlaky. V okoli prazskem jest vehni 

 obycejnou (Karlik, Karlstejn, Sv. Pro- 

 kop, Sv. Ivan, Srbsko, Koda, Hostin, Radotin atd.)- Mimo to roste take 

 na prahornim väpenci v ho räch, kde vyskytuje se pfilezitostne i na 

 küre bukü a klenü. Udäni K. Müllerovo (1907 p. 353.), jako by byl to 

 druh vyhradne horsky jest nesprävne; v nasi vlasti hojnejsi jest naopak 

 v rovine, nez v pohofich. Mimo Evropu, kde vseobecne jest rozsifena, 

 nalezena byla jatrovka tato tez na Kavkaze, v Cine, Japanu, Vych. Tndii, 

 (Himalaja) a Sev. Americe na nekolika mistech. Chlupaty jeji pokrvv 

 cini ji tak näpadnou, ze nemüze byti se zädnou jinou zamenena. 



Sporogony, jako u vsech druhü tohoto rodu jsou nesmirne 

 vzacne, nebof druh tento rozmnoznje se dostatecne vegetativnim zpü- 

 sobem pomoci adventivnich opadavych vetvicek a zfidka kdy vübec plody 

 nasazuje. Ani v literatufe, jez mi byla po ru.ce, nemohl jsem zädue po- 



mmm- 



Obr. 43. Metzgeria pubescens (Seh.) 

 Rad.: 1 stelka (5kr. zvets.), 2 pfie- 

 uy prüfez stelkou, 3 cäst stelky 

 pobliz okraje s chlupy (150krät 

 zvets.); Sv. Ivan. 



