231 



na spodni ale silne vynikle, jest statüe 40 — 50 p sir., na prüfezu pficnem 

 kruhovite a ze 6 — 7 vrstev bunek, rozlisenych v ploche, vetsi obvodove 

 bunky kortikalni a mensi, sestiboke, skoro isodiametricke, 15 X 29 ,« 

 velike bunky medullarni; posledni mivaji steny silne, stejnomerne 

 ztlustle a jsou pfeklenuty na svrchni strane 2—3, na spodni 5 — 6 bun- 

 kami kortikälnimi. Svrchni strana stelky jest üplne hladkä, 

 spodni strana jest ale po s et ä nepravidelne, rozmanite huste 

 roztrousenymi chlupy; tyto jsou 8—10 ,«. sir., 80 — 100,« dloube, stejno- 

 merne välcovite, byalinni, na konci byvaji casto cipkovite reb parohovite 

 rozvetveny a jsou na stfednim zebru ve 2 — 3 hustych fadäeb sestaveny. 

 Bunky stelkove v pobocnich kr idlecb jsou sestiboke, tenkostenne 30 X 40 fi 

 velike, a na prüfezu 25 — 30 ,u vysoke. 



Dvoudomä. Samci rostlinky velice hojne pficbäzejici nesou na 

 spodu cetne kulovite svinute vetevky dokonale bladke a uvnitf 2 — 5 krätce 

 stopkatych kulovitycb antberidii skryvajici. Samici rostlinky objevuji se 

 vzäcne; poblavni jejicb vetevky jsou srdcite, slabe chlupate a hluboko 

 pobärkovite probnute. Tobolka jest vejcitä, tmavobnedä, na krätkem 

 (1 — T5 mm), tlustem sporogonu. Kalicb vejcity, masity, 2 mm dl., s cet- 

 nymi chlupy na zevni strane. Stena tobolky jest dvouvrstevnä, bunky 

 jeji maji uzlovite neb krätke listnovite ztlusteniny. Spory zlute neb 

 hnedozlute, jemne bradavcite, 20 — 25 ,a v prum. Elatery jsou velmi 

 dloube (200 — 300 «) 6 — -7 ii sir., na koncieb ztencene a maji jedinou, cer- 

 venobnedou spirälku. Zraje v lete, cervenci a srpnu; plody vsak pfi- 

 näsi vzäcne. 



Z cele fady forem, jez variabilni tento drub tvofi, jsou nejdülezi- 

 tejsi a hojne u ceskych rostlinek pfichäzejici tyto: 



f. fruticulosa (JDickson) Lindberg, Monogr. Metzg. 1877 p. 41. pro var.; 

 Macvicar Stud. Handb. of brit. hep. 1912 p. 59. pro var. Syn.: Riccia 

 fruticulosa Dickson, PI. Crypt. Brit. 1785, I. p. 8., Metzgeria fur- 

 cata var. gemmifera et prolifera Nees, Naturg. 1838 III. p. 488. az 

 489., M. fruticulosa (Dicks.) Evans, Veget. Reprod. in Metzgeria, 

 Annais of Bot. 1910. vol. XXIV. p. 296. comb. nov. — Stelka drobna, 

 modrozelenä, slabe na svrchni strane vypuklä, s okraji vsak nesvi- 

 nutymi, nybrz plochymi, jest nekolikräte vetvenä; vetve vsak jsou 

 jednoduche, dlouhe, rovne, casto prstnate vzhüru z trsu vycnivajici. 

 Stfedni zebro jest üzke a pokryte cetnymi adventivnimi plochymi vet- 

 vickami, jez dodävaji rostlince charakteristickeho habitu. Forma 

 hojnä na sussich mistech. 

 f. glabra m. f. n. Rostlinka celä jest skoro üplne lysä, jen s velmi spo- 

 rymi krätkymi cbloupky na spodu stelky. Mezi typickymi rostlin- 

 kami na stenäch kapavych skal, mezi mechem u vodopädü a na vlh- 

 kych mechatinäch. 

 f. ulvula Nees, Naturg. 1838 III. p. 489. pro var. Rostlinky velmi dro- 

 bounke, zive zelene, sotva 5—8 mm dl., 0'3 — 0"5 mm sir., jemne, jedno- 



