238 



stranäcb zebra cetne, nepravidelne v fade a nestejne po lalocick rozde- 

 lene drobne, stitkovite, jemne, vejcite az trojboke, na okraji 

 hluboko dfipene zoubkate supinky. Pobliz techto nachäzi se vzdy 

 jeden nebo dva tmave, modrozelene okrouhle hrboulky ; jsou to püvodne 

 drobne, ouskate vyrüstky stelkove, jez zvelicily se a pfeklenuly ve stelce 

 povstalou jamku, v niz nalezly utulek nikdy necbybejiei kolonie Nosto- 

 cacei.' 5 ) Uvnitf jamky naehazi se mnohonäsobne rozvetveny, celou ko- 



Obr. 47. Blasia pusilla L. 1 stelka svrchu (6kr. zvets.), 2 cäst stelky ze spodu 

 s rozmnozovaciiui supinkami (6kr. zvetä.), 3 sporogon (8kr. zvets.); Hliusko, 4 du- 

 tinka s koloniemi Nostokü se svrchu (cca lOOkr. zvets.), 5 poloscheiuaticky jeji 

 prüfez: p, vnitfni slizovy trichom hojne rozvetveny a eelou kolonii Nostoku pro- 

 stupujici, p, vnejsi slizovä papilla, 6 rozmnozovaci teliska (löOkr. zvets.), / roz- 

 mnoz. supinky (80kr. zvets.). Modfany. 



lonii sinnyeh ras proklädajici triehom slizovy, podporovany ve vyluco- 

 väni slizu jeste jednou, krätce kyjovitou bunkou slizovou pfed otvorem 

 jamky se naebäzejiei. Prosvitajiei symbioticke fasy dodavaji hrboulku 

 tmave modrozelene barvy, takze tento jiz poubym okem jako tmavy 

 uzlicek na stelce jest viditelny. 



Dvoudoma. Samci rostlinky jsou obycejne ütlejsi a maji stelku 

 fidceji a melceji lalocnatou; vyskytuji se vzäcne a nesou vzdj- na konci 

 stelky lahvicovite iitvary s telisky rozmnozovacimi. Antheridia jsou vej- 

 eitä, krätce stopkatä a jednotlive ponofena do zvlästnich dutinek, uvnitf 

 tupymi papilkami vystlanych, nad povrcb mirne cipkovite vyniklych a 



*) Podrobny popis vyvoje techto utvarü viz u Leitgeba, Unters. 1874, I. 

 p. 19.— 26. 



