246 



Delhi.: Husnot, Hepaticologia gall. 1875 tab. X. f. 122., Cooke, Handb. of 



brit. bep. 1894 p. 246. fig. 169., Pearson, Hepaticae 1902 tab. CLXXXV., 



Lacouture, Atlas 1905 p. 71. tab. XXXIX., Macvicar, Stud. Handln of 



brit. hep. 1912. p. 86. 

 Exsicc: Gottsche-Rabenhorst, Hep. europ. exsie. no, 123., 444., 471. Husnot, 



Hep. üalliae exsie. no. 166. Scbiffner, Hep. europ. exsie. no. 30. 

 Syn.: Jungermannia foliis latiusculis, obtusis undulatis et veluti angulosis 

 Micheli, Nova plant, gen. 1729 p. 7. tab. V. f. 10. 



Lichenastrum pinnulis obtuse'trifidis, nervo genieulato Dillenius, Historia 

 muse. 1741 p. 493. tab. LXXI. f. 22. 



Jungermannia pusilia var. duplo maior Lindenberg, Synopsis 1829 

 p. 92 adnot. 



Codonia pusilia var. ruficapilla Du Mortier, Sylloge Jungerm. 1831 p. 30. 

 Rozlezle, velke, huste kadefave, trävove neb tmavezelene, v starsi 

 easti zlutave povlaky. Rostlinky polehave, rozprostfene, velice statne, 

 habitem spise Moerekia Flotowiana nez Fossombronie pfipominajiei, 4 az 

 8 mm siroke, 1 — 3 cm dlouhe. Lodyzka silnä, k basi ztencenä, plazivä, 

 na konei vzhüru vystoupava, nese ve dvou fadach rozlozene listy. Tyto 

 jsou siroee opakvejcite, na okraji hluboko ctyfikrate az pet- 

 kräte hrube zubate laloenate, jen mirne zvlnene, 1 — 2'5 mm na 

 basi, 2 — 3'5 mm pfi spicce siroke; pfi basi jsou 3 — 4-vrstevne, v dalsi 

 ale cästi jen jednovrstevne z bunek velikych (30 — 80 it) a tenkostennyeh. 

 Rhizoidy bojne, dlouhe, purpurove az fialove. 



Dvoudomä. Kai ich zvoncovity pfi üsti ostfe zubate laloenaty. 

 Tobolka kulatä na 6 — 7 mm dlouhem stetu; stena tobolky jest dvou- 

 vrstevna, bunky vnitfni vrstv) r maji zfetelne, siroke, polokruho- 

 v i t e 1 i s t n y , tmavohnede zabarvene. S p o r y z 1 u t o h n e d e, 45 — 50 // 

 v prümeru velke, jsou na povrchu pravidelne polickovane; 

 policka velka (3 — 5 v prürneru spory), sestiühelnikova, jsou vroubena a 

 navzajem od sehe oddelena vysokymi, zlutymi, prusvitnymi 

 lamelami, kfidlate odstälymi a na okrajich siroee spoiu vroubieimi. 

 Elatery tenke, 10 — 12 ß sir., 250 — 300 u dl, se dvema spirälkami. Zraje 

 v bfeznu a dubnu. 



Näpadny tento druh rozsifen jest po cele severni polokouli, jmeno- 

 vite v krajinäch s mirnym, hojne vlhkym klimatem ; tvoiivä na hole 

 zemi, vzdy poblize vody, cele rozsähle povlaky charakteristicky vonici. 

 V Evrope znäm jest z Italie, Anglie, Irska, Norvezska, severnich Tirol, 

 Francie, Portugalska a Spanelska. V Cechach sbiral jsem jej pouze v lete 

 1909 na stare kyselce u Vrutice nedaleko Melnika, proti stanici lokalni 

 drähy, kde tvofil na hole stene jämy, vyrypänim raseliny vznikle a vodou 

 naplnene, ojedinele povlaky. Dlouho jsem nemohl dobfe rostlinky tyto 

 identifikovati, ponevadz nemely zralych sporogonü, a kyselka byla v nä- 

 sledujieim roee zmelioroväna, a jäma zarovnana, takze nebylo mi mozno 

 opet na stanovisku jatrovku tuto pozorovati. Nez rostlinky odpovidaji 



