249 



Velin.: Husnot, Hepaticol. gal. 1875 tab. X. fig. 121., Pearson, Hepatieae 

 1902 tab. CLXXXVII., Lacouture, Atlas 1905 p. 71 t. XXXIX., Müller, 

 Leberm. 1907 p. 385 fig. 226c, Macvicar, Stud. handb. of Brit. bep. 

 1912 p. 83. 

 Exsicc: Grottscbe-Babenborst, Hep. europ. exsic. no. 123., 377., 439. Hus- 

 not, Hep. Gralliae exsic. no. 118. 

 Si/n.: Jungermannia foliis latiusculis, obtusis, undulatis veluti angulosis 



Micheli, Nova plant, gen. 1729 p. 7. tab. V. f. 10. M. (sec. Du 



Mortier, Hep. eur. 1874 1. c). 

 Liebenastrum pinnulis obtuse trifidis, nervo geniculato Dillenius, His- 



toria musc. 1741 p. 493. tab. 71. fig. 22E (sec. Du M.) 

 Fossombronia angulosa « caespitiformis Raddi, Junger manniogr. etc. 



1820 p. 41, Nees, Naturg. 1838 III. p. 331., Gottscbe, Nees, Lin- 

 denberg, Synopsis 1844 p. 468. 



Trsy habitueine jako u drubu pfedeslebo. Rostlinky stejne asi jako 

 pfedesle velke, maji lodyzku 0'5 — 1'5 cm dl., na konci vzbüru vystoupa- 

 vou a jednoduse vetvitou. Listy, podobne jako u F. Wondräczeki bläv- 

 kovite na kouci lodyzky smestnane, jsou celokrajne, siroce opakvejcite 

 a silne kadefave zvlnene; bunky jejich jsou branate, velke (35 — 90 ,«) 

 a tenkostenne. Rbizoidy trsnate, fialove. 



Jedno- i dvoudomä, beteroeeni. K a 1 i c h siroce zvoncovity, 1"5 az 

 1'8 mm dl., pfi üsti kadefavy, oelokrajny neb jen melce tupe 

 lalocnaty. Tobolka kulatä, tmavobnedä; vnitf ni vrstva jeji steny 

 mä bunky polokrubovitymi, üzkymi listnami vytuzene. S p o r y jsou ku- 

 late, tmavobnede az skoro cerne, 45 — 50 ,« v prümeru na celem povrcbu 

 jezate ostnite; ostny jsou velmi cetne, prümerne 5 ,u dloube, 

 svetlejsi nez spora, plose smäckle a na koncieb rovne tupe 

 ufate, neb i slabe rozsifene. Elatery jsou 150-200 a dlouhe, 8—12 \i 

 siroke, a maji dve tenke bnede spirälky. Zraje v cervnu a cervenci (die 

 Boulaye a Müllera zäby na jafe). 



Drobny tento drub z pfibuzenstva F. Wondräczeki roste na po- 

 dobnycb mistecb jako tato; pokryvä vlhkou pudu na üborecb, steny pfi- 

 kopü, üvozü, bfeby vod a pod. Dosud znäma jest jen z Evropy a sice 

 blavne jizni, kde v Dalmacii, Reeku, Italii, Portugalsku, Francii, Spa- 

 nelicb sbiräna byla na mnobycb mistecb; mimo to znäma je i z Anglie 

 a Irska, kde jest bojne rozsifena. Jest to zfejme drub teplomilny, vy- 

 zadujici mirne, dostatecne vlhke podnebi; z Cecb znäma jest mi z pfi- 

 kopu u jeteliste nad trati zeleznicni drähy nedaleko stanice Vysocan 

 u Praby, kde jsem ji lonskebo roku v cervenci nasel ve spolecnosti Eiccia 

 sorocarpa a Antboceros punetatus. 



F. caespitiformis rozeznävä se od pfedeslebo drubu die celokrajnycb 

 listü a jezate ostnitycb spor. Ostny na sporäcb jsou jen modifikovane 

 papily a listny, ktere podminuji zfäsneny povrcb spory u druhu pfede- 

 slebo; jest zapotfebi jeste studovati podrobneji okruh teebto dvou drubu, 



