251 



Huste, svetlezelene, rozlezle, slabe vonne povlaky. Rostlinky o mälo 

 statnejsi nez F. Wondräczeki s lodyzkou na svrchni s träne splo- 

 stelou, kfekkou, 10 — 15 mm dlouhou, plazivou a v pfedni cästi jedno- 

 duse vidlicuate rozvetvenou. Listky huste stfechovite ve dvou fa- 

 däch na lodyzce sestavene, jsou plose rozprostfene; tvaru jsou si- 

 roee vejciteho az ctyfhranneho, pfi basi 0'5 — 1 mm siroke, tfivrstevne, 

 v hofejsi cästi jednovrstevne, silne rozsifene (1"25 — 1'5 mm) a na okraji 

 hrube ctyfikräte az petkräte zubate lalocnate a silne zvlnene. Listy v ho- 

 fejsi cästi lodyzky jsou vetsi, tvaru skoro siroce ledviniteho, hluboko 

 tupe lalocnate, silne zkadefene, v dolejsi cästi mensi, skoro ctyfhranne, 

 melce, ale ostfe lalocnate; bunky jich jsou tenkostenne, jen slabe v rozich 

 ztlustle, hranate, 35 — 70 ,« velike. Rhizoidy hojne, nachove. 



Jednodomä, paroecni. Kaiich zvoncovity, 1"5 — 1'8 mm dlouhy, pfi 

 sirokem üsti hrube, melce vykrajovany v laloky, zpravidla v ostrou spicku 

 vytähle. Tobolka kulatä, tmavohnedä, nepravidelne ctyfmi chlopnemi se 

 otevirajici; steny jeji jsou dvouvrstevne, buhky vnitfni vrstvy maji spore, 

 zlutohnede, polokruhovite listny. Spory jsou nepravidelne tetraedricky 

 kulate, zlutohnede, 35 — 45 ^ v prumeru afidce vräskovane niz- 

 kymi tupymi lamelkami, nepravidelne zprohybanymi a rozvetvenymi, jez 

 jevi se na okraji spory jen jako 16 — 20 nizkych, silnych zoubkü. 

 Elatery 7—10 ,w sir., 130—150 (i dlouhe maji 2 — 3 svetle zlute spirälky. 

 Zraje od srpna az do fijna. 



F. pusilla pfichäzi na podobnych mistech jako F. Wondräczeki, 

 ale jest mnohem vzäcnejsi. Vyskytä se roztrousene po cele stfedni i jizni 

 Evrope, vynechävajic casto rozsähle plocby, kde vübec nepfichäzi; k se- 

 veru stävä se stäle vzäcnejsi, az nad 55 — 60° s. sif. vübec nepfichäzi. 

 Mimo Evropu nalezena byla vzäcne tez v severni Americe. Kdezto 

 v stfedonemecke nizine vübec nebyla nalezena, jest v nasi vlasti pomerne 

 dosti hojnou, ackoliv i tu vyskytä se jen roztrousene a velmi nepravi- 

 delne; ponevadz byvä vseobecne zameiioväna s F. Wondräczeki, dluzno 

 bräti literärni üdaje o jejim rozsifeni jen s velikou opatrnosti. Ve vlasti 

 nasi byla nalezena: u Michle (Opiz), Zdic (Vel.!), Stechovic (Vel.!), Mni- 

 chovic(!), Libsic(!), u Pisku (Lukes!), u Bechovic (Vel.!), u Skrdlovic,(!). 



Makroskopicky poznävä se tento druh die sveho habitu; roste vzdy 

 rozprostfenä a nemä nikdy listy hlävkovite smestnane jako F. Wondrä- 

 czeki a pfibuzne druhy. Struktura exosporovä jest velmi charakteristickä; 

 nekdy spojuji se listny v nepravidelnä, casto nedokonale uzavfenä po- 

 licka, u nekterych forem (var. decipiens Coi'biere) pak byvaji tato spo- 

 joväna lamelkami, jevici se jako zlutä vysokä, prühlednä bläna obvod 

 spory vroubici. Take v barve spor byvä znacnä rozmanitost: byvaji 

 temnehnede, cervenohnede az i zlute (var. ochrospora Lindberg); ale 

 vsechny tyto odchylky jsou velmi nestäle, naprosto neopravnujici k roze- 

 znäväni variet, jak nektefi bryologove cini. Byvä nekdy epidemicky na- 



