5. celerf. Cervicornia. 



Podceled Cervulinae s rodem Cervulus a Palaeomeryx. 

 Podceled Cervinae s rody Cervus (Elaphus), Dama (Megace- 

 ros), Alces, Ran gif er a Capreolus. 



6. celetf. Cavicornia. 



Podceled Aegodontia se skupinami 



a) Gazellinae s rodem Saiga, 



b) Ovicaprinae s rody Ovis, Capra, Ibcjr, a 



c) Ovibovinae s rodem Ovibos. 



Podceled Boodontia se skupinou Bovinae s rody Bison a #os 

 (Taurus). 

 Ve tfech techto podfadecb o 6ti celedich vykazuje nase fauna 19 

 rodü, z kterehoz poctu sest zasakuje do dob tfetihornich. 



I. Bunodontia. 



1. Celecf. Suidae. Vepri. 



Tito bunodontui nebo brachyodontni kopytnici sudoprsti s chrupem 

 üplnym, jehoz kly casto silne z hlavy vycnivaji, maji nohu pfiznacnou 

 tim, ze metapodia jsou üplne oddelena a postranni prsty rozvinuty slabeji 

 a kratceji nezli prsty prostfedni. 



Vyskytuji se poprve v eocaenu, nejsou vzäcni v oligocaenu, avsak 

 hlavni jejicb vyvoj spadä do pliocaenu, pleistocaenu a doby nynejsi. 



V nasem oligocaenu-miocaenu vyskytuji se dva vybynule tvary, 

 upominajici na zijici formy tropicke a tvofici podceled 



Hyotherinae. 



1. Hyotherium Sömmeringi H. v M. 



(Obr. 1.) 



Miocaenni tento rod a druh, jejz popsal H. v M. z Georgensmündu, 1 ) 

 nalezeu u näs jen dvakrät. Jednou v cedicovem tufu ve Valci, kteryz 

 nälez popsän dr. Gr. Laubem, 2 ) podruhe v okoli Polesan-Vintifova, kteryz 

 nälez mä pochäzeti z nadloznicb lupkü nad hnedym uhlim. Citovan je 

 pouze Sturem 3 ) die Suesse, jenz z dotycne lokality uvädi jen kosti blize 

 neurcitelnebo krokodila a druhu vepfü bez blizsiho udäni. 



') H. v. Mayer: Die fossilen Zähne und Knochen und ihre Ablagerungen 

 in der Gegend von Georgensmünd. 1834. 



3 ) Prof. Dr. G. Laube: Säugetierzähne aus dem Basalttuff von Waltsch. 

 Lotos. 1899, Nr. 8. Synopsis der Wirbeltierfauna der b. Braunkohlen form. P. 70. 



') D. Stur: Studien über die Altersverhältnisse der nordböhmischen Braun- 

 kohlenablagerungen Jahrb. d. G.-R.-A. XXIX. 1879. 



