15 



Delka chrupu, t. j. jen fady stolicek, neni tak näpadne odlisnä v ce- 

 listi svrehni jako ve spodni. Pfece delka svrchnich stolicek nebyvä u vepfe 

 divokeho mens! nez 120 mm, coz je nejvyssi znämä hranice u vepfe ra- 

 selinneho, kdezto u zvifat domäcich je vzdy tato delka kratsi. 



Näpadne jevi se pfibuznost divokych plemen v delce zadni stolicky 

 i ve svrehni celisti; u vepfe divokeho dostihuje tato delky 35—50 mm, 

 u raselinneho zasahuje az do poloviny teto meze (do 40 mm), ale u do- 

 mäcich klesä vzdy pod 35. Mene näpadno je to ve spodni celisti, ac i tu 

 u divokeho vepfe udrzuje se delka 3. stolicky v podobnych mezich jako 

 ve svrehni a take spodni stolicka vepfe raselinneho dostihuje az nejniz- 

 sich mezi teto delky, kdezto u vepfe domäciho züstävä zpravidla za ni, 

 ac vyjimecne u velkych, velkouchych prasat i nejnizsi hranice (az 38 mm) 

 dostihuje. 



Hlavnim kriteriem vsak züstävä tu formace hlavne zadnich dvou 

 stolicek; tyto zuby jsou shodne u vepfe divokeho a prasat domäcich jen 

 s tim rozdilem, ze u techto jevi se näklonnost k rozpadäni se v lamelky 

 stäle cetnejsi a slabsi; naproti tomu Charakter stolicek techto u vepfe ra- 

 selinneho zachovävä si starsi räz tfetihornich Palaeochoerü. 



Sus scrofa ferus Gm. 



(Obr. 3a, b, 4a, b.) 



Z fossilnich a subfossilnich nälezü dluzno jako prase divoke (Sus 

 scrofa ferus Gm.) oznaciti näsledujici: 



P o db a b a. Pravy a levy horni tesäk z dvou individui. Tesäk pravy 

 (obr. 5.) s nejvetsim alveolärnim prüfezem 24 mm je ze zvifete mladsiho 

 s emailem silne vystupujicim; tesäk levy o prüfezu 26 mm blizi se jiz 

 nejvetsim kaneüm v pfehledu uvedenym. Oba jsou z cihelny Kotläfky. 

 Stäfi diluviälni. 



Dolni kanci tesäk je 191 mm dlouhy o prüfezu 25 mm, je z men- 

 siho exempläfe a zdä se pochäzeti z mladsi polohy. 



Zadni cäst dolni celisti s M 3 z kance pochäzejici. M 3 je 45 mm 

 dlouhä, ukazuje tedy na nejvetsi exempläf v pfehledu uvedeny. Zvife stare 

 s korunou silne otfelou a velice charakteristickou. 



Ülomek spodni celisti s M 2 , M x a P 4 a cästi M s . M 2 , M t a P 4 

 mefi 62 mm, coz pfedstihuje i nejsilnejsi recentni exempläf (s leb- 

 köu 460 mm dl.). Nasvedcuje tomu i sifka stolicek u M 2 20 mm, u M 3 

 21'5 mm. Pfi tom je zvife mnohem mladsi nezli uvedeny recentni exem- 

 pläf. Kanec stäfi vyslovne diluvialniho. 



Ülomek spodni celisti s M 3 (teprve vylezajici) M 2 a M^ Zvife mlade, 

 stäfi diluvialniho. 



Ülomek svrehni celisti s M 2 , Mt a P 4 , ktere mefi 51 mm pfi sifee 

 19 (M 2 ) a 14"5 mm (M a ). Ülomek ukazuje na slabsiho kance a poehäzi 

 z mladsich poloh stäfi spise alluvialniho. 



