16 



T u r s k ä M a s t a 1. 2 tesäky dolni z prave celisti o prümeru 

 30 mm, jez ukazuji na nejstatnejsi kance. (Obr- 5.) 



Polovice ulny ze zvifete podobne statneho. Stäfi rozhodne di- 

 luvialni. 



S u d s 1 a v i c e. Co dr. J. W. Woldf ich uvädi ze Sudslavic, neni 

 vübec prase divoke (Sus scrofa L.), nybrz vesmes reeentni prase do- 

 mäci (v. t.). 



L i b ä ü. Lebka mladeho zvifete z näplavu alluvialniho v rybnice. 



Nem. Brod. Lebka stareho zvifete v tabulce mefeua. Stäfi allu- 

 vialni. (Obr. 3a a 4a.) 



4. Sus palustris Rütim. Prase raSelinne. 



(Obr. 6 a 7). 



Jak z pfehledu, uvedeneho na str. 13. je zfejmo, je toto prase die 

 mefeui Rütimeyerovych ve stavu dospelem nejmensi prase, jez z dob mi- 

 nulyeh zname, prase, jez nalezä nektere obdoby v rnensich plemenech re- 

 centnich a je asi nejblizsim blizeneem druhu Sus vittatus, jenz mä sve 

 zästupce v jizni Evrope (viz str. IL). 



Eütimeyer je charakterisuje tim pfedevsim, 

 ze zfetelue vystupuje u neho typ chrupu vsezra- 

 vyeh pachydermat (Palaeocboeridü) zjednodusenim 

 molar i praemolar, kterez jiz u mladych zvifat 

 vykazuji massivni a zähybü prosty povlak sklo- 

 vinny, pfi cemz molary dostihuji temef velikosti 

 molar divokeho prasete, ac. zvife svou velikosti je 

 za nim velice pozadu, naproti tomu praemolary mä 

 kratsi, stlacenejsi, prototake delku fady stolieek vzdy 

 kratsi nez-li divoke prase, rovnez i fezäky jsou üzce 

 stlacenv a vzdy o V 5 az Vs kratsi, nez-li it divokeho 



Obr. 6. Sus palustris Rütru. Male prase staveb ko- 

 lovych. Celist spodni z Cochove u ßiliny (2'/ a krät 

 zvete.) 



Obr. 7. Sus palustrisllülm. 

 Pohled sbora na koruny 

 stolieek spodni celisti na 

 obr. 6. vyobr. O '/, zvets. 



