17 



prasete; tesäky pak vyvinuty jsou jen asi do toho stupne, v jakem je 

 nalezärae u mladych divokych prasat v obdobi vymeny, takze rozmery 

 alveol a raezera mezi fezäky a fadou praemolar je o polovinu kratsi, 

 nez-li u stejne stareho divokeho prasete. Z Öech uvädi se toto prase z cele 

 f ady lokalit: Koudelov, Kutriä Hora, Libän, Popovice, Soos 

 u Fr. Läzni, Sudslaviee. 



Z materiälu toho jsou mne pfistupny nälezy sudslavicke, mezi 

 nimiz nalezä se tesäk, domnele Woldfichem jako nästroj uvädeny a k dru- 

 hu tomuto pocitany. Ve skutecnosti neni to nez pfirozene rozstepeny te- 

 säk mladeho zvifete, pravdepodobne domäciho. 



Nälezy z Koudelov a, Kutne Hory, Libän e, Popovic jsou 

 vesmes alluviälni z doby pfedhistoricke, hlavne z archaeologickych loka- 

 lit pochäzejici, tedy z doby asi, kdy toto prase i u näs jiz bylo vyhynule 

 a nanejvys zdomäcnelymi plemeny zastoupeuo. 



Ve fossilnim materiälu musejnim jsou dva kusy, jez na existenci 

 tohoto zvifete poukazuji. 



Coehovä u Biliny, spodni celist necelä (obr. 6 — 7) a ulna. Öelist 

 od zvifete starsiho, typicky vyvinutä, mefi 201 mm (od praveho kraje 

 condylu ku kraji alveoly tesäku), z chrupu jsou zacboväny jen dosti otfene 

 M 2 a M 3 51 mm dl. 



Podbaba. Ülomek spodni celisti s 3 molarami a 1 praemolarou 

 (delka fady tecbto 4 zubü 78'5 mm); delka fady 3 stolicek 66 mTO,.delka 

 zadni stolicky 33 '5 mm. Zvife je stare, se zuby silne otfelymi a miry 

 ukazuji na nejmensi exempläf Sus palustris. 



Je-li zvife uvädene ze Soosu u Frant. Läzni skutecoe take Sus 

 palustris, nemohlo byti zjisteno. 



5. Sus domestica. Prase domäcf. 



(Obr. 3c a 4e.) 



Obycejne oznacoväno by vä prase domäci jako Sus scrofa domestica, 

 ale oznaceni toto jest jen jednostranne sprävne, t. j. potud, pokud nase 

 prasata domäci pochäzeji skutecne pfimo od evropskeho prasete divokeho. 



Ale to neni jiz v dobäeh pfedhistorickych pravdou, nebot v onech. 

 dobäch stejne jako prase divoke zdomäcnoväno i prase raselinne, takze 

 jiz v pfedhistorickych dobäch rozeznati lze dve plemena prasete domäciho 

 male (od Sus palustris) a velke (od Sus scrofa). 



Mala prasata z nälezü pfedhistorickych, jake vykazuji lokality: 

 Koudelov, Kut. Hora, Libän, Popovice, Jicin, Novy Bydzov, Tfebivlice 

 jsou nejspise zdomäcnele prase raselinne, ac ovsem pfesny dükaz o tom 

 pro nedostatek a nepfistupnost dotycneho materiälu nelze podati. 



Vedle nich vyskytuji se vsak a to hlavne v alluvialnim materiälu 

 diluvialnich lokalit napf. v Sudslavicich, Turske Mastali, 

 Podbabe a j. zdomäcnelä prasata plemene velkeho, tedy zdomäcnele 



2 



