23 



Nälez je majetkem geol. üstavu ceske university Karlo-Ferdi- 

 nandovy, kdez jsem vsak original marne hledal. 



10. Palaeomeryx Kaupi H. v. Meyer. 



(Obr. 12., 13.) 



Nejvetsi u näs nalezeny palaeomerycid, jenz mel asi velikost danka 

 a jemuz pfibuzne tvary vyskytuji se az ve svrchnim miocaenu. 



Jsou to zase jen cästi chrupu, z kterychz toto zvife poznäväme, 

 avsak novy materiäl, ktery bekem posledaich let shromäzden v nasich 

 sbirkäck, zvläste pficinenim p. uc. Ibla, poskytuje velmi cenny pfispevek 

 k lepsimu poznäni tohoto zvifete, nezli jake mozno bylo Schlosserovi 

 z nekolika ülomkü. 



Krome ülomkü Schlosserem uvedenycb a vyobrazenych, mäme nyni 

 po ruce jeste ctyfi svrchni stolicky, az na nepatrny üraz üplne, ze spodni 

 celisti pak dve stolicky temef üplne, ktere pochäzeji nejmene ze tfecb 

 rüznyeh zvifat; starsi ülomky pocbazeji pak jiste 

 aspon ze dvou zvifat; krome toho zbytky, jez po- 

 psal Schlosser, pochäzeji jeste z dalsiho jednoho 

 exempläfe, takze mame dnes v rukou zbytky aspon 

 sesti zvifat, coz nasvedcuje, ze zvife to bylo ne- 

 obycejne hojne a vedle Palaeochoera nejvydatneji 

 ozivovalo severozapadni Cechy za dob tfetihornich. 

 Vzhledem k obtizim zachovani zbytkü ssavcich ve 

 sladkovodnich usazeninach mozno präve z poctu 

 techto vzäcnych nälezü uzavirati na mnohem znac- 

 nejsi pocetnost jejich. 



Stolicky svrchni pochäzeji vesmes z leve ce- 

 listi a soudim, ze je zde jedna M x (necelä, u Schlos- 

 sera vyobrazenä), tri M 3 a jedna M 3 . Praemo- 



lary nejsou vübec znämy, jedine die nälezu, jenz se nalezä v Libwerde 

 konstatoval Schlosser, ze byly rovnez tfi. 



Obe spodni stolicky jsou M 3 (obr. 12.), pochäzejici z prave i leve 

 celisti. Schlosser vyobrazil jeste P 4 , Mi a M 2 , takze spodni fadu stolicek 

 znäme az na prvni tfi praemolary. 



Take zpüsob zachovani techto novych nälezü je mnohem pfiznivejsi 

 nezli u nälezü dfivejsich. 



Nejdokonaleji zachovanä stolicka M 2 dospeleho zvifete (obr. 13ö), 

 18"5 mm dlouhä, 19 mm sirokä a 10'5 mm vysokä, nälezi k nejvetsim 

 dosud znämym. 



Na zevni strane pülmesicü je podelne zebro slabe vyvinuto u sir- 

 siho pülmesice zadniho, ale stejne mohutne jako na ostatnich stolickäch 

 u pülmesice pfedniho, ktery je znacne uzsi; za to jsou u zadniho pülme- 

 sicku silneji vyvinuty pfi dolni hrane postranni vysedlä zebra. 



übr. 12. Falaeomeryx 

 Kaupi H. v. M. Spod- 

 ni stolicka sbora a se 

 strany. CV püv. vel.) 



