24 



Velmi silne jsou vyvinuty vystouple latnelly, ktere sbihaji od spicek 

 vnitfnich pülmesickü do stfedu zubu; tyto latnelly na zubech ostatnich 

 mladsich zvifat nevystupnji tak näpadne. 



Silne mä teuto zub vyvinuty take basalni val, zejmena na vnitfni 

 strane a zfetelne vräscity povrch vnitfnich stran pülmesicü vyborne jej 

 charakterisuje. 



Druhä stolicka M 3 (obr. 13a) neni jiz üplnä a pochäzi ze zvifete 

 mladsiho. Delka 16'5, sifka 17 mm, vyska 10»?;«; souhlasi ve vsem s pfe- 

 deslou az na to, ze lamelly vnitfni jsou jen slabe vyvinuty. 



Ze dvou üplnyeh stolicek M 2 souvisi jedna (obr. 13a) s poslez uve- 

 denou; je 16 mm dlouhä, 20 mm siroka a 11'5 mm vysoka. Take zde mä 



Obr. 13. fnlaeomeryx Kaupi H. v. M. Svrchni stolicky shora. (Ponekud zvetseuo.) 

 a M 2 . M 3 mladsiho zvifete, b M 2 dospeleho zvifete, c M, z mladeho zvifete. 



pfedni pülmesic na vnejsi strane silneji vyvinutä zebra nezli pülmesic 

 zadni a vnitfni lamelly slabe. Za to silneji vyvinutä jsou konickä zebra 

 na vnitfni strane vnejsich pülmesicü. 



Volnä stolicka druhä (M 2 ) je 17 mm dlouhä, 20*5 mm siroka a 

 13 mm vysokä. Vnitfni lamelly jsou zfetelnejsi a zebra konickä jeste sil- 

 neji vyvinutä nezli u pfedesle (obr. 13c). 



Ülomek, vyobrazeny Schlosserem (T. I. f. 4) zdä se k teto stolicce 

 pfimo pfilehati, takze by Mi pfedstavoval. 



V majetku sbirky ^eol. üstavu ceske vys. skoly technicke nalezä 

 se negativni otisk stolicky svrchni M 3 , kterä byla jeste mohutnejsi, nezli 

 tuto popsane. Je 17 mm dlouhä, 22 mm siroka a 11 mm vysokä. 



11. Palaeomeryx annectens? Schlosser. 



(Obr. 14.) 



Ve sbirkäch nasich nalezä se fada zoubkü maleho ssavce jelitikn- 

 viteho, jejz Schlosser 1 ) popsal pod uvedenym jmenem, a ktere jiz svou veli- 

 kosti znacne se lisi od pfedesleho. Samo urceni rodu zdä se Schlosserovi 



') Schlosser, Beiträge zur Kenntnis der Wirbelthiere der bölinj. Braun- 

 kohlenformation. P. 12. 



