27 



evropsko-asijske zvifeny, kteräpo jistou dobu v diluviu ozivovala i stfedni 

 Evropu a byl by jako zjev v nasi zvifene diluvialni necim pfekvapuji- 

 cim a nevysvetlitelnym. 



Podceletf Cervinae. Jelenoviti. 



Tato mladä vetev parohatych kopytnikü sudoprstych pocinä teprve 

 v miocaenu svrchnim a nemä z te doby u näs zästupcu. 



Teprve v diluviu vykazuje se neobycejne cetnymi zbytky jak co 

 do poctu druhü a rodu, tak i co do poctu jednotnikü. 



Nejcetnejsim a nejrozsifenejsim zästupcem je od posledni glacialni 

 periody v Cecbäeh sob, jejz sledovati lze daleko do mladsieb usazenin. 



Obr. 16. Megaceros giganteus Blmb. Veledanek. Ülomek parohu z okoli Loun 

 (diluv.), vic nez o polovinu zmenseny. 



Vzacne, ale vzdy jeste vyznacne jej doprovazi los, pomerne cetny je 

 v starsich nänosech jiz jelen, vzacny, po vy^tce jen z raselinisf a spod- 

 nich sterkü blas! se nepatrnymi stopami obrovsky danek (Megaceros) 

 a k nej vzacne jsim, po vytce jen na alluvium obmezenym zjevüm patfi srn. 



Jsou to vesmes parohäci s krätkym näsadcem a nekolikanäsobne 

 rozvetvenymi, nekdy do plochy rozsifenymi vetvemi, ktefi parohy sve 

 periodicky shazuji; nesou je zpravidla jen samci, nekdy vsak i samice. 



V nekterych pfipadeck staci parohy k urceni rodu i druhu, na- 

 proti tomu z ostatnich pozüstatkü kostry obtizne se urcuji jednotlive 

 tvary, neni-li pfi tom chrup nebo parohy. 



Celkem spadaji sem se zfetelem na ceskou zvifenu ctyfi rody: 

 Cervus, Alces, Dama, Rangif er a Capreolus. Tyto rody tvofi ctyfi skupiny: 

 Skupinu jelenü, losü, sobü a srncü. 



I. Skupina jelenü. 

 Skupina tato zahrnuje jediny rod Cervus, jenz od postglacialniho 

 obdobi vyskytuje se v Cechäch az do doby recentni. 



