28 



R o d Cervus. 



(S podrody Cervus, Megaceros a Dama.) Podrody rozpadaji se na 

 dve skupiny: skupinu jelenü a dankü. 



A. Danci. 



14. Megaceros (Dama) giganteus Blmb. Veledanek. 

 (Obr. 16.— 18.) 



Tento obrovsky jelen, znämy jako »jelen irskych raselin«, nälezi 

 k nejräzovitejsim zjevum evropskeho diluvia, pokud se tyce ssavcü jeleno- 

 vitych a jeko existence sähä az do doby prvniho zaledneni, odkudz da sc 



Obr. 17. Megaceros {Dama) giganteus Blmb. Gast leve spodni celisti veledanka 



ze Soosu u Frant. Läzni. '/> pfir. vel. Z majetku geol. nstavu c, k. nein, univer- 



sity Karlo-Ferdinandovy v Praze. 



stopovati az do poglacialni periody posledniho zaledneni, ac celkem oälezy 

 ve vrstväch volne ulozenyeh hlin nebo v jeskym'ch Velke Britanie, Fran- 

 cie, Italie, Nemecka, Rakouska a Ruska jsou pomerne vzäcnöjsi nezli 

 nälezy i celych koster v raselinäeh irskych. 



Jeko parohy tvofici molmtne a siroke lopaty; rozlozeny jsou nad 

 lebkou horizontälne v rozpeti 2 — 3 7« m. Kazdy paroli tvofi jedinou lopatu, 

 ma vsak krätkou a plochou oeni a jednoduchou stredni vysadu. 



Z Cech uvädi se tento jelen dvakrät; tak jmenovite z raselin u Mrk- 

 lova v Krkonosich uvädi jej dr. Fr. Sitensky 1 ) a ze Soosu u Frantisko- 

 vych läzni prof. dr. G. Laube. 2 ) V Soosn ualezeny byly tyto zbytky 

 v hloubee 7 m; byla to levä celist spodni se tfemi zadnimi stolickami a 

 posledni praemolarou, a pravä, necele zachovanä stredni kost pänevni. 



') O raselinäeh c e s k y c h. Archiv pro pfirod. vyzk. Cech 

 VI, eis. 1. 



') Ü b e r das Vorkommen von Cervus Megaceros im Torf 

 von Soos bei Franzensbad in Böhmen. Verb. d. k. k. geol. R.-A. 1880. 



