33 



z velke cästi svüj mohutny vzrüst, ale zmenily se zvläste ve tvorbe pa- 

 rohü (zejmena jejich koruny). 



Je tedy spräyno die Pohliga rozeznävati: Cervus (elaphus) primi- 

 genii Kaup, Cervus elaphus L., C. maral Og. a C. canadensis Erxl., kterez 

 dva posledni bylo by vlastne shrnouti do jednobo druhu jako eiste zeme- 

 pisne variety. 



Zbyvä näm tedy se zfetelem na domäci nasi zvifenu poohlednouti 

 se, co zde mäme, eo by do tohoto rämee spadalo. 



16. Cervus (elaphus) primigenii. Kaup. 



(Obr. 22, 24, 25.) 



Nälezy svrchiiopleistocenich jelenü, stejne jako alluvialnich jsou 

 velmi bojne, ale mezi nimi rtälezü tvarü, jez by ukazovaly na prvotni 



Obr. 22. Cervus {elaphus) primigenii Kaup. Dve spodni stolieky 

 z Cerv. Lomu u Suchomast. 



tvar obrovity s mobutnym ebrupem a charakteristieky tvofenymi paroby 

 o silnem venci dolnieb vysad je velmi mälo. 



Celkem jen dr. J. N. Woldficb popsal z Turske mastale dva ülomky 

 parobü (obr. 19.). dve stolieky a atlas jako Cervus elaphus var. canadensis, 

 jinak mäm z Praby a Üsti n. L. parob (obr. 24.), jenz na typ starych 

 jelenü ukazuje a z Cervenebo Lomu u Sucbomast cästi ebrupu, jez rovnez 

 daleko se ucbyluji od normälnicb forem drubu Cervus elaphus (obr. 22.). 



Z Üsti n. L. uvädi velkeho tohoto jelena Laube (Verhandl. d. k. k. 

 geol. Eeichsanstalt 1895), jenz se o nem zminuje i ze Särky (Über bearb. 

 Knochen von Khinoceros. Lotos 1899). 



U druhü C. maral a C. canadensis jsou pokud se tyce vytvofeni 

 parohü na rozdil od Cervus elaphus charakteristicke jen dve veci: 



a) poloha vysad nadoenich, jez u marala a wapiti horizontälne 

 odcnivaji lezice pfi tom v jedine plose, kdezto u jelena obecneho dve vy- 

 sady vzdy z plochy teto se vychyluji (obr. 21.); 



3 



