35 



nejsirsi a nenabyvaji nikterak prismatiekeho tvaru jako u dutorobych; 

 püvodni, zäklad zubu tvofici lamelly podrzuji srpovity ci pülmesicity 

 tvar rovnez jako jamky uprostfed (obr. 20.), ktere az k okraji zubü do- 

 sabuji, ceboz u dutorobyeb neni; zvlaste näpadne je to u obrovskych 

 stolicek od Cer. primigenius z Cerv. Lomu u Sucbomast (obr. 22.). 



Obr. 25. Cervus (elaphus) primigenii Kaup. (27 2 krät zmens.) Chrup fossilniho 



jelena z loessu u Cochove. 



Zvlaste pfiznacne jsou take basalni bradavky na zevni strane zubü, 

 ktere vtibec tvofi jen male sloupky, takze otfenim zubu sotva budou do- 

 tceny nebo jen velmi pozde, kdezto u dutorobyeb tvofi vysoke sloupky, 

 jez velrni zäby se otiraji a v korune otfelelio zubu smycky tvofi. (Srov. 

 Bos braehyceros.) 



Pro urceni teebto staryeb 

 typü jelenieb müze byti rozbodu- 

 jiei jeste spolecenstvi fauny. 



17. Cervus elaphus L. Jelen. 



(Obr. 20—21, 23a, 26, 27, 36b, d, 37a.) 



Typicky C. elaphus vysky- 

 tuje se u • näs ve spolecenstvi 

 s mladsi zvifenou lesni, ku ktere 

 nälezeji vetsinou druhy, jez u näs 

 dosud ziji, Vulpes vulgaris, Metes 

 taxus, Mustela foina, Felis catus 

 a p.), kdezto starsi a statnejsi 

 jebo pfedek vyskytuje se ve spo- 

 lecenstvu typü vybynulycb, tak 

 v Turske Mastali s jiho- 

 evropskym rysem (Felis pardina), 

 sobem, vlkem, mamutem, v Cer- 

 venem Lomu u Sucbomast 

 s losem, zubrem, v Üsti n. L. 

 zejmena s losem, casto v okoli tom se vyskytujicim a s mamutem. 



Nälezy mladsiho typu Cervus elapbus jak v diluviälnicb hlinäch 

 tak i v mladsich näplavecb jsou velmi bojne; z blin znäme je z Podbaby, 



Obr. 26. Cervus elaphus foss. Paroh. 

 (V V? Pfir. vel.) Cesky Brod. 



