36 



Särky, Bäni, Vysocan, Dasic, Öeskeho Brodu (obr. 26.), Bolesovic, z okoli 

 Plzne (museum mestske v Plzui), z Koterova (kalcinovanä dolni (";ist 

 obrovskeho parohu; obvod rüze 30'93 cm) a Kfimie (ocui hrot v\- 

 sady). Spodni celisti a jednotlive zuby jsou bojny v Podbabe, v <"'erv. 



Obr. 27. Cervus elaphus foss. Phalang I., II. a III. 

 Turskä Mastal. V l /> pfir. vel. 



Lomu u Suchomast, jednotlive kosti a ulomky parohu 

 z Turske Mastale (calcaneus pbalangy, obr.27.), Srbske 

 Sluje (obr. 37.), Kralup, Sudslavic, Holedeee u Zatce, 

 Strädonic a j. mist. Alluvialni je temef ve vsecb näle- 

 zech praehistorickych. Velmi cetne uvädi se z neolitlii- 

 ckycli lokalit, na pfiklad od Bzi, Noveho Bydzova, 

 Üäslave, Hradiste u Kutne Hory, Libäne a j. 



II. Skupina losu. 

 18. Alces machlis fossilis Rütim. Los. 



(Obr. 28—32.) 



Jelen s lopatovitymi parohy, jez deli se ve dve 

 lopaty sobe podobne, kterym sehäzeji vysady ocni i vy- 

 sady zadni. Take svou postavou se näpadne lisi od je- 

 lenü ostatnich, jmenovite knitkym zavalityni krkem 

 velkou klabonosou blavou, silnejsimi pfednimi nobami. 



( 'hodidla mä teleometaearpälui, orbitu a slzni 

 jamky male. 



2ije dosnd v eirkumpolärnim üzemi sevenii Evropy, Asie a Ame- 

 riky, v Evrope je specielne bäjen v bäjenstvi ibeuhorstskem, v bistoricke 

 dobe bjd lovnou zvefi jeste daleko jizneji, na pf. v Nemecku, kde po- 

 sledni byl stfelen r. 1748 (v prus. Slezskn), jeden dokonce jeste r. 1760 

 (v Halici) a v diluviu rozsifen byl az do evropskych zemf stfedozornnicb. 



Take v Öeskem diluviu stopy jebo jsou na mnohyeh misteeh patrny. 



Nejbohatsi nälez vykazuje stfedoevropska vapencova vysoßina 

 (Öerveny Lom u Suebomast), uebyl ani vzaenym zvifetem ve Stfedohofi 



Obr.28.Los: Alces 

 machlis. Predni 

 noha recentnibo 

 zvifete s vyvinu- 

 tymi jeste meta- 

 earpy a pfislus- 

 uymi k liini pha- 

 langy. 



