39 



svrchnich 163 mm, kdezto z recentniho vzrostleho losa mam po ruce chrup, 

 jenz mefi ve spodni celisti 162 mm, ve svrchni 142 mm (obr. 29). 



Z falangü (obr. 32.) mefi tfeti 83, druhy 65 mm. 



Krome cbrupu spodniho i svrcbniho bylo mozno sestaviti skupinu 

 dolnich fezäkü (obr. 30); z Cerveneho Lomu u Suchomast jsou vsak po 

 ruce jeste pfecetne kosti nebo jejich ülomky a zejmena küstky sesamove 

 a karpalia (pisiforme, unciforme, scapboideum, magmim, cuneiforme, 

 cuboideum a lunare); z velkych kosti nalezeny jen kloubni konce od 

 metacarpu a tibie. 



Nälezy parohü jsou vzäcne. Cely paroh mladeho zvifete (obr. 31.) 

 poehäzi z Trmic u Üsti n. L. 



III. Skupina sobü. 

 19. Rangifer tarandus L. Sob. 



(Obr. 33-37.) 



Pro zvifenu diluvialni i pro zvifenu palaeolithickou nejdülezitejsi 

 u näs jelenovity druh. 



Mozno fici, ze skorem casteji nalezäme zbytky jeho kosti, clove- 

 kem rozbitych, nezli netknute pozüstatky zvifat v pfirode zahynuvsicb. 

 Tyto jsou vsude rozptyleny, takze poukazuji na bojne rozsifeni zvifete, 

 ac jinak jsou to jen jednotlive ülomky parobü, cbrupu nebo okoncin, 

 nebof velkou vetsinu znicil clovek, pro nehoz sob byl i v dävnycb do- 

 bäcb diluvialnieh zvifetem lovnym a snad i pfedmetem podobnebo cbovu 

 jako u dnesnicb sevefanü cirkumpolärnicb. 



Ütvarem parobü tvofi sob jaksi pfechod mezi daiikovitymi a jele- 

 novitymi. Jebo paroby, jimiz nadano je oboji pohlavi, mnobonäsobne 

 vidlicnate se rozvetvuji, jejich profil se ovälne splosfuje a vysady by- 

 vaji do malych ploch rozsifeny; vysada ocni je neobycejne velkä a di- 

 stal ne i nekolikrät vidlicnate rozvetvena, stejne i vysada stfedni. Cko- 

 didlo je teleometakarpalni jako u losa, na nehoz i v nekterycb jinyeh 

 smerech upominä. 



Jakkoli nejsou ojedinele pokusy rozeznävati diluviälniho soba od 

 recentniho (Rangifer foss. rüznych autorü), dluzno pfece jen trvati na 

 faktu, ze neni tu vetsich rozdilü nezli mezi dnesnimi plemeny, jez roze- 

 znävaji se krajinnymi jmeny: Sibiriens Murray, spitzbergensis Murz, 

 groenlandicus Kerr, areticus Rieh. 



V nälezech fossilnich nejeasteji shledäväme se s temito pozüstatky: 



1. S chrup em, jenz jako u vsech jelenovitych zachovävä räz 

 brachyodontni, vykazuje 6 svrchnich, 6 spodnich stolicek. 



2. S paroh y, z pravidla rozlämanymi na male ülomky, z nichz 

 tu a tarn podafi se sestaviti vetsi vetev, jez ukazuji na zvife daleko 

 statnejsi nezli je sob recentni. Vyobrazenä hlavni vetev (obr. 35), jiz ovsem 

 schazeji vysady plosne rozsifene, mefi od rüzice'k ulomenemu okraji 

 69 cm, nektere vetve jine mefi 80 — 90 cm. 



