45 



a Bovin ae (rody Bison a Bos). Vsickni tito dvoukopytnici nesou na 

 lebce v obou poklavick (jen vzäcne v pohlavi jednom — samcim) kostene 

 näsadce, jickz dutä basis souvisi se vzdusnymi dutinami celni kosti a na 

 nickz narüstä dutä poehva rokovitä. 



Tyto näsadce u tvarü primitivnejsick sto.ii vice mene kolmo nebo 

 na zad sikmo jsou skloneny mezi ocnimi dutinami a jsou jen üzkou me- 

 zerou oddeleny, kdezto u forem vyvinutejsick (Bovinae) vsunuty jsou do 

 zadnick koutü lebky a odstävaji vice mene korizontälne na venek a na zad. 



V korni celisti fezäky a spicäky vzdy sckäzeji, pocet molar a pre- 

 molar (po 3) v obou celistick stejny; stolicky jsou selenodontni, brachyo- 

 dontni i take kypselodontni. Hlavni metapodia sloucena v mokutny 

 metatarsus, postranni metapodia jsou casto üplne zakrnelä, nicmene stopy 

 jejick jsou obycejne zfejmy. 



Pfiznacnym ckarakterem lebky je znacne rozsifeni jeji v cästi 

 celni, cimz näpadne se rozlisuje od üzkocelyck jelenovityck. 



Podceled' Algodontia. 



Do teto podcelede skrnuty jsou dnes ony antilopy (Gazellinae), jez 

 svou stavbou chrupu blize se pfimykaji k ovcim a kozäm, nezli k ostat- 

 nim antilopäm a zäroven krome ovci a koz (Ovicaprinae) zakrauti sem 

 i Ovibovinae, ktefi tvofi jiz vlastne pfeckod k Bovinüm. 



Po stränce palaeontologicke pfedpoklädä se pro obe skupiny Ga- 

 zellinae a Ovicaprinae spolecny püvod, jejz asi bylo by bledati mezi ta- 

 kovymi typy, jake pfedstavuji americke Antilocapridae. 



a) Gazellinae. Gazely. 



Antilopoviti ssavci s mirne vyklenutou, casto jen plockou lebkou, 

 na niz sedi välcovite nebo se strany smäckle, na zad oknute roky, zfidka 

 spirälne zaknute, nikdy kelovite. Lebka je krome toho vyznacna dobfe 

 vyvinutymi slznimi jamkami a etbmoidalnimi mezerami, ckrup je silne 

 hypselodontni. 



Gazely, stojici na rozkrani mezi jeleny a ovicapriny, tvofi svym 

 pfitomnym i minulym rozsifenim zvläsf zajimavou skupinu. Neznäme 

 starsick tvarü nezli pliocaenick a vseckny rody zijici {Lithocranius, Ga- 

 zella, Antilopa, Saiga a Pantholops) nälezeji k teto pomerne mlade zvifene. 



Nälezy fossilni nasvedcuji vsak, ze byvalä kranice rozsifeni jejick 

 byla posunuta daleko na sever a zäpad a ze zejmena jizni a zäpadni 

 Evropa byvala jejick zästupci ozivena, ktefi dnes se soustfedili na vy- 

 ckod evropsky a klavne Asii. Nälezy v jizni Evrope dosti kojne sledovati 

 Ize z Eecka a Italie pfes Styrsko a Ukry az do pänve videnske, ze Spanel 

 do jizni Francie, z okoli Montpelieru i do Anglie az do okoli Norfolku. 



Jmenovite rozsifeni gazel diluvialnick odpovidä stepnimu karakteru 

 podnebi i horDatycb üzemi ve stfedni Evrope. 



