53 



Hory, v okoli Cäslave, na Velisi u Jicina (srovn. Woldfichova udäni ve 

 vyse citovanych Beiträge zur Urgeschichte Böhmens). 



c) Ovibovinae. Tufi ovcoviti. 



Rod Ovibos, o nejz se ve skupine teto jednä, pocitän byl drahnou 

 dobu do skupiny Ovinae, ac neschäzelo hlasü, ktere mluvily pro jeho 

 vfadeni do skupiny Bovinae. 



Ackoli Ovibos svym charakterem velice se blizi ovcim, pfece jen 

 je od nich aspon tak vzdälen jako od skutecnych turü a nezbylo proto 

 novejsim systematiküm nezli vfaditi jej do skupiny zvlästni, kterä svym 

 jmenem Ovibovinae zdä se naznacovati jakysi pfechod mezi obema sku- 

 pinami, ackoli Ovibos v pravem smyslu slova timto pfechodnim tvarem neni. 



studium Ovibovinü zjednal si znacnou zäsluhu dr. R. Kowarzik 

 svou monografii »Der Moschusochs und seine Rassen«. 1 ) 



Fossilni ovibovini vnikli do päsma stfedoevropskeho ze severu jiz 

 v praeglacialnim obdobi epochy diluvialni, jak tomu nasvedcuji jejich po- 

 züstatky ve Forest-bedu anglickem. 



V ty casy, jak trefne popisuje dr. Kowarzik, panovalo v Anglii 

 jeste mirne podnebi a Ovibos od severu pfisly pevninou, jez Anglii tehdy 

 spojovala pfes dnesni Island s Gronskem, nalezal zde pfiznive podminky 

 pro sve byti. Kdyz ale tyto podminky vlivem zaledneni tak se zhorsily, 

 ze ani toto skromne zvife nemohlo obstäti, ustoupilo pfed postupujicim 

 zalednenim k jihu a odtud pevninou, jez byla jeste na miste dnesniho 

 Canalu la Manche, k vychodu do stfedni Evropy, do Francie, Nemecka 

 i take do Cech, na Moravu a dale do Ruska a Sibife. 



V dobäch meziledovych, kdy podnebi se opet zmirnilo, postupovala 

 snad nekdy jednotlivä städa mistne opet k severu, ale s novym zaledne- 

 nim ustupovala zase k jihu, nicmene z nälezü diluvialnich, jak je sebral 

 a sestavil dr. R. Kowarzik, je zfejmo, ze toto stehoväni Ovibose dodrzelo 

 urcity smer, jenz az do hlavni doby ledove jde k jihu, v dobe poglacialni, 

 kdy podnebi bylo tomuto zvifeti opet pfilis teple, k severov. a severu 

 a pfes üzinu (tehdy pevninu) Behringovu ukonceno az v severni Americe 

 na rozhrani Atlantickeho oceanu a severniho Mofe Ledoveho. 



Avsak v tuhem zäpase s podnebim a pomery pastvy prodelal tento 

 nordicky pfistehovalec znaene zmeny. Püvodni tfetihorni typ v dobe 

 praeglacialni representnje se v starsim diluviu Anglie a zap. Evropy 

 jako Ovibos fossilis spec. em. Kow. a toto plemeno znenähla se meni 

 v plemeno mladsiho diluvia, jimz je Ovibos mackenzianus Kow., kterez 

 az do doby pfitomne udrzelo se v naznacenych vyse krajich Ameriky 

 severni. 



Tato ovsem dostala soubeznym stehovänim od severu rovnez tyto 

 pfistehovalce, jichz stare plemeno je tu znamo jako Ovibos priscus. 



') Fauna arctica von Prof. F. Römer. Jena 1909, ßd. V. 



