54 



Z cele Evropy i s Anglii a ze Sibife je znämo eelkem 81 nälezu, 

 jez vypocitävä podrobne v citovane monografii dr. R. Kowarzik. Ztechto 

 nälezu tri (z Triminghamn ve Forestbedu, z Frankenhausen a z Belsovic) 

 jsou vyslovne räzu Qvibos priscus a lebka z jeskyne Mureku u Krakova, 

 jiste zfejme k tomuto plemeni nälezejici, znacne se jiz schyluje k plemeni 

 Ov. mackenzianus. 



Vice nez ctvrtina (22) citovanyeh nälezu je znäma ze Sibife, ale 

 jiz jen 8 z evropskeho Ruska, 9 z Rakousko-Uberska (2 z Öecb, 5 z Mo- 

 ravy, 1 z Haiice, 1 z Uherska), 31 z Nemecka, 4 z Francie, po 1 ze 

 Svedska a Svycarska a 12 z Anglie. 



Jen jeden exempläf nalezen cely na ostrove Ljaehovskem v Siblfi, 

 56 je fragmentü lebky (mezi nimi 1 cesky); ovsem z tecbto fragmentu 

 jen asi polovina jsou vetsi dily zadni cästi lebky s näsadci roliovynii 

 jako nälez cesky, kterez uznati dluzno jako: 



26. Ovibos mackenzianus Kow. Tur Mackenziüv. 



(Obr. 49—51.) 



Z cele lebky zachoväna jest jen mozkovna. Öast licni (obkcejovä) 

 je odlomena, po prave strane vsak silne vystoupla ocniee je patrna. Ro- 

 hove näsadce velmi siroke, jsou vysoko nad temeno nasazeny, coz na- 

 svedcuje vedle znacnycb rozmeru lebky vyrostlemu samci. Svrchni cäst 

 näsadcü je vsak splostena byvsi üplne travertinem zalita, jenz horni cäst 

 nasadcü znicil. 



Zadni (tylni) stena lebky (obr. 51a) je vyznacna tylm'in hf ebenem, 

 jenz po obou stranäch tvofi temef rovne oblouky pro liluboke svalove 

 jamky, jez podafilo se z travertinu zfetelne vypreparovati. Dolni cäsl 

 tylni steny ukoncena je pekne zaehovanymi kloubnimi plochami a po- 

 nekud jjoskozenym otvorem foramen magnum. Akcessoricke condyly jsou 

 jeste zfetelne patrny. 



Basioccipitale (obr. 51b) je vyborne zachoväno a züzuje se do 

 pfedu velice näpadne; velmi uzkä bulla ossea po obou jebo stranäch svym 

 tvarem a uzkosti nasvedcuje stejne jako rohove näsadce dorostleimi samci. 

 Mezi bullou a occipitale videti jest foramen lacenum a na zadni strane 

 bully misto po odlomenem vybezku processus muscularis. Basioccipitale 

 pokracuje do pfedu ve velice zuzeny basipraesphenoid, take pterygoidy 

 a olispbenoid jsou zacbovany. Z patrove plochy zacbovan jest jen maly dil 

 pfed fossa sphenopalatina; take poskozeny dil horni celisti zvlaSf je za- 

 cbovan. 



Stavbu cbrupn die rec. americkeho exempläfe zool. sbirek Musea 

 znazornuje obr. 50. i je zfejmo, ze take zadni svrchni stolicka 

 (obr. 49a) nälezi nespornc tomuto zvifeti. 



Ponekud pocbybnym je ulomek radia (obr. 49b), urceny za pfislu- 

 senstvi ovibose J. N. Woldficbem, nebof mohl by nälezeti i jinemu 



