56 



tvaru (rhinoceru); ovseru blizkost v nälezu svadi k moznosti, ze i tu 

 jednä se o pfislusnost tehoz druhu. 



Cely nälez pochäzi z Lochova, kdez objeven Ovibos konservatorem 

 L. Schneidrem, z jehoz majetku pfesel do sbirek Musea kräl. Öeskeho, 

 k jehoz nejvetsim diluvialnim vzacnostem nälezi. 



Podceled Boodontia. 



Bovinae. Skot. 



Hromadnym timto jmenem oznacuje se podceled dutorohych ko- 

 pytnikü, jejichz lebka je vyznacna mohutnym vybudovänim celnych kosti, 

 vedle nichz temeiini kosti temef mizi nebo na zad lebky jsou zatiaceny. 

 Ve spojeni s mohutnym celem jsou silne nastavce rohove dute, valcovite 

 nebo trojhranne, obycejne v pravem uhlu stranou smefujief a casto az 

 na samy zadni okraj lebky zatlacene. V chrupu maji vysoke prisma- 

 ticke stolicky se znacnou vrstvou cementu a silne vyvinutymi basalnimi 

 sloupky na vnitfni sti'ane hornich a ua zevnejsi strane dolnich stolicek, 

 kterez sloupky dosti zähy se otiraji a tim v povrchu otfene stolicky 

 smyckou patrnymi se stävaji, cimz chrup, velmi casto näpadne podobny 

 otfenemu chrupu jelenovitych, od tohoto zfetelne se lisi. Pfi otfeni zü- 

 stävaji stolicky prismatickymi, uekdy dokonce se k hornimu konci po- 

 nekud rozsifuji (u jelenü se naopak zuzuji), pfi tom se listny püvodnich 

 lamell tak zesiluji, ze jamky ve stfedu zubu se znacne zmensuji. 



Die Rütimeyera rozpadaji se v pet skupin, z nichz skupina bü- 

 volü (Bubalus) tvofi pfechod mezi antilopami a ovcemi s jedne a mezi 

 zubry a tury s druhe strany. 



Pro nasi zvifenu jen tyto dve skupiny posledni maji dülezity 

 vyznam. 



Bison. Zubr. 



Maje po ruce dokonalou lebku stareho byka od zubra americkeho 

 (obr. 54),*) shledäväm na ni vystizne Zittlem naznacene zuaky: V e 1 in i 

 siroke a krätke celni kosti, krätke asiroke, nazadsice 

 zatlacene, nicmene vzdy j eiste cäst lbove krytiny tvofi'ci 

 kosti temeni (ü p 1 n e s r o s 1 1 e), krätke, vzaduznacnesirsi 

 kosti n o s n 1 a krätke, p f i m o od hlavy o d s t ä v a j i c i a n a 

 zad mime stocene pahyly rohove, jez tesne vystupuji za 

 ocnicemi, rourovite vyvstalymi. 



Rod tento zastupuje skupinu, kterä ma zijici zästupce v evropske 

 i amerieke zvifene. 



V evropske je to zubr evropsk y (Bison bonasus L.), dosud 

 v belovezskem lese ua Litve udrzovany, kdezto v Americe zije zubr 



*) Zastfeleneho v Yellowstonparku a liiuseu darovaneho P. Oberlündrem. 



