59 



Tento zdänlivy rozpor lze vsak dosti pravde podobne vysvetliti 

 tim, ze präve zubr jest jednim zoneck dokladü spolecneho püvodn jedne 

 cästi evropsko-americke dilem az asijske fauny ze spolecneho nordickeho 

 kmene, jako jim je pravdepodobne Cervas primigenkis a potomni Cervus 

 elaphus, C. maral, däle Ovibos i Castor (bobr) a ze pak zemepisne üchylky 

 tvarü, jez zachovaly se az do casü recentnich, mohou byti rüzne. 



Tak dnesni zubr evropsky vlivy klimatickymi däle se odchylil od 

 prakmene diluvialniho nezli zubr americky a tim se take vysvetluje, ze 

 take diluvialnf zubr evropsky stoji blize recentnf- 

 mu ameriekemu nezli reeentnimu evropskemu. 



Je to snadno pochopitelne a zjevnym dokla- 

 dem sprävnosti vyslovene theorie. 



Zubr americky jako pfistehovalec z Evropy 

 pfes severni Asii do severni Ameriky, pfisly tak- 

 fka az do recentniho obdobi, zil v pfiblizne podob- 

 nych pomerech pastvy a podnebi jako za evrop- 

 skelio diluvia, kdezto v Evrope zaostaly jeho sou- 

 druh pfilis zähy podlehal 

 v tom ohledu znacnym zme- 

 näm. 



Bison nebyl dosud v 

 diluvialnim materialu nasem 

 az na male vyjimky pfesne 

 rozlisovän od rodu Bos, tak- 

 ze vyskytuji se cetnä urceni 

 jen pfibliznä (Bos nebo Bi- 

 son?) nebo s otäzkou a od- 

 kazem na druh Bos primi- 

 genius, kteryz se venkoncem 

 ocifuje v literatufe cetneji 



zaznamenävän nezli Bison. Sbirky musejni obsahuji skvostne doklady 

 jeho existence. Je tu pfedevsim lebka z Bohnic (obr. 52) bez spodnich 

 celisti, ale se svrchnim ozubenim a s näsadci rohovymi a pak jeste obrov- 

 ske celo s rohovymi näsadci od Sv. Ivana (obr. 53), kterez vykazuje 

 rozpjeti jeste mohutnejsi. 



Krome toho vsak cetne vyskytuji se jednotlive näsadce rohove 

 vetsi i mens!, jez vesmes na tento druh poukazuji, v blizkem sousedstvi 

 s kostmi okoncin, nekdy i ülomky chrupu, jez vesmes k tomuto druhu 

 jest pfipocitati. 



rozmerech dvou uvedenych nejvetsich pozüstatku podävaji näzor 



näsledujici miry: 



Bohnice Sv. Ivan 



Sifka cela mezi rohy 35 cm 35 cm 



Rozpjeti pahylü rohovych ...... 120 „ 125 „ 



Obr. 55. Bison priscus 



Boj. Stolicka 2 Cerve- 



neho Lomu u Sucho- 



mast. (Pfir. vel.) 



Obr. 56. Zubr diluvial- 

 ni Bison priscus Boj. 

 ze Suchomast. Falang 

 I. a II. v 3 U pfir. vel. 



