63 



Je po ruce jeste alluvialni metatarsus mladeho zvifete, ktery zmeren 

 davä delku 215, kloubni sifku 50 a nejmensi tloustku 26 mm: pomer 

 techto rozmerü je tyz jako u bisonü (8'27), u nichz se ukazatel pomeru 

 nejmensi tloustky a delky pohybuje mezi cisly 7'62 — 8"27, kdezto u bovinü 

 klesa tento ukazatel na 6'00 — 7'07. 



Z metaearpü nepodafilo se srovnati zvifata pfiblizne stejneho stafi, 

 aspoü dil. Bos priscus je zvife starsi a silnejsi nezli Bos primigenius, ale 



c d 



Obr. 60. Metaearpus rodu Bos a Bison (v '/ 3 pfir. vel.). a Bos primigenius Boj. 

 (Jenerälka.) b Bison priscus Boj. (Podbaba.) c Bos taurus L. Kecentni. d Bison 



americanus Gmel. Reeentni. 



i tu je näpadno, ze mladsi, mnohem slabsi Bos primigenius mä meta- 

 earpus v kloubech stejne silny a v nejtenci cästi jeste silnejsi nezli starsi 

 a mohutnejsi Bison. 



Mene rozdilneho stäfi jsou metacarpy ostatnieb tri zvifat, niemene 

 i tu je patrno, ze rec. Bison americanus blizi se mlademu zvifeti dil. Bis. 

 priscus a ze tloustky kosti techto dvou zvifat nedostihuji tloustky recent- 

 niho skotu. Koefficient pomeru nejmensi tloustky k delee die stäfi zvifete 

 pobybuje se u bisona mezi 4'82 — 5'85, u rodu Bos mezi 370— 5'5 a je 

 tento koeff. tim vyssi, eim fossilne i individuelnim vekem mladsi je zvife. 

 Tak na pf. u rec. Bis. americanus 5'85 a u velmi mladeho Bis. priscus 

 (Reporyje) 5'68 a u mladeho zvifete alluv. 5"5 a stejne u recentniho Bos 

 taurus 5'3, u nejstarsiho Bos primigenius jen 3'7, ale u Bos primig. z nej- 

 mladsiho naleziste u Eeporej 5'0. Je i tu zfejmo, ze obe zvifata se k dobe 

 reeentni stale vic k sobe pf iblizuji; tentyz zjev, ktery se opakuje u meta- 



