71 



vysce occiputu, v sifee licni, ve spänkove sifee cela, sifee occiputu v celku, 

 v nejvetsi vzdälenosti ocnic a v nejuzsi cästi cela mezi rohovymi näsadci; 

 naproti tomu nejkratsi tlama a nejmensi vzdälenosti mezi nästavci roho- 

 vymi a ocnicemi. 



Gast lebky z okoli Rakovnika (obr. 66b) pochäzi z maleho slabeho 

 zvifete, jehoz sifka celni nebyla asi vetsi nezli 150 mm; näsadce rohove 

 jsou näpadne na zad obräcene a pfime, coz rovnez s mlädim zvifete sou- 

 visi. Ülomek s jednim näsadcem rohovym (obr. 66b) je ze zvifete jiz 

 starsiho a mohutnejsiho. 



Myslim, ze prävem sem vfad'uji take spodni celist z Cochove u Biliny 

 (obr. 65), jejiz fada stolicek mef i 120 mm (f ada hornich stolicek u alluv. lebky 

 z Pardubie mefi 111, fada techze stolicek alluvialniho primigenia z Dacic 

 165 mm). Öelist tato pfes male sve rozmery pochäzi ze zvifete stareho, 

 jsouf jeji stolicky hluboce otfele, takze vnitfni jamky jen male ostrüvky 

 tvofi a accessoricky sloupek az na male zbytky je uplne temef ohlodän, 

 ackoli na vsech molaräch je zfetelne patrny. Stolicky tvofi charakteri- 

 stickä prismata, sirokym müstkem spojenä. Take v teto celisti mnoho 

 upominä na jelena. 



Krome Rakovnika a Öochove u Biliny, vsude ve spolecnosti 

 se sobem, zde ve spolecnosti s jelenem Cervus primigenius Kaup, jsou 

 zaznamenäny Woldfichem take nälezy diluvialni od J i c i n a, ze S u d- 

 slavic a Kutne Hory (nälez dr. Vil. Kurze spise neolithicky) a mnou 

 zjisten take v Srbske Sluji a Turske Mastali u Berouna, Dalsi 

 nälezy uvädene tykaji se alluvialniho (neolithickeho) potomka. Nemäm 

 tudiz zädne pochybnosti, ze tento skot zil u näs samostatne vedle primi- 

 genia divoce jiz v dobe diluvialni. 



Jeho pfibuznost, ba totoznost s dnesnim hnedym skotem svycar- 

 skym (Braunvieh) i s krätkosrstym skotem alzirskym a velkä pfibuznost 

 obou zejmena v ütvaru lebky s indickym zebu, jak poznamenävä sprävne 

 Rütimayer, vedou na stopu, ze se tu jednä o stejne stary, ne-li jiz starsi 

 typ nezli je primigenius a o velmi dülezity typ ve vyvoji evropskeho 

 skotu vübec. 



30. Bos taurus L. Skot. 



Timto rodovym jmenem oznacuji se zdomäcneli potomci diluvial- 

 nich druhü Bos primigenius a Bos brachyceros a ovsem i jinych typü, 

 ktere v nasem diluviu se nevyskytuji. 



Toto potomstvo vystupuje ve vsech svych odlisnych tvarech velice 

 zfetelne jiz v dobe neolithicke, i je zajimavo take pro charakteristikn 

 diluvialnich forem, jak se az do recentni doby dochovalo ci nedochovalo. 



V zäsade müzeme u pfedhistorickych forem rozeznati die naznace- 

 neho püvodu tfi typy plemen: Bos taurus plemeno primigenius, Bos 

 taurus plemeno frontosus a Bos taurus plemeno brachyceros. 



