75 



a devonskym, pro ktery nemäme closud ani diluvialnieh ani neolitbiekycb 

 dokladü mezi boviny, ac Wilkens domnivä se, ze to plemeno nepochodi 

 od bovinü, nybrz od bisonü, t. j. pfimo od zubra, neni od neho pfilis 

 vzdälen, i doporucuji tu vec pozornosti tech, kdoz se zabyvaji nebo budou 

 zaby vati studiem o püvodu na- 

 sebo dobytka bospodäfskebo. 



Vyobrazuji lebku z alluvia 

 labskebo u Pardubic (obr. 

 70 a 71.) a z alluvia u Pod- 

 b a b y (moznä, ze z neolithi- 

 ckeho pohfebiste pocbäzejici, 

 obr. 72.) a zaznamenäväm, ze 

 ve svycb »Beiträge zur Urge- 

 schi ebte Böbmens« konstatoval 

 skot ten J. N. Woldficb na neo- 

 lithickycb lokalitäcb v Trmi- 

 cich, P rasine, Cblumca- 

 nech, H r ä d k u, B z i, K r- 

 p e e b u Repina, Hradisti 

 u Kutnych Hör, Hradisti 

 u Strakonic, Blazimi, N. 

 Bydzove, Libäni, naVe- 

 1 i s i u Jicina a v okoli Ö ä- 

 slave, je hojny take na loka- 

 lite uSträdonie. Take v al- 

 luvialnim svrsku jeskyne u 

 Sv. Prokopa byly zbytky 

 jebo nalezeny a ve sbirkäeb je 

 tez cäst lebky z okoli Pod- 

 b o f a n a druhä z Vokovic. 



Lebky z Podbaby svymi 

 rozmery ukazuji na zvifata 

 asi stejne sily jako jsou [re- 

 eentni z Alziru (delka celni 

 205 mm, alzirskä die Rüti- 

 mayera 198, sifka celni 194 

 proti 199), kdezto alluv. lebka 



z Pardubic je znacne slabsi (delka cela 180, sifka 162 mm). Zvläste silne 

 pak bylo zvife z Vokovic (sifka cela, pokud se da zmefiti, asi 224 mm). 



Obr. 72. Bos brachyceros. Lebka z Podbaby. 

 a Pohled se strany. b Pohled ze zadu. c Po- 



V 4 pfir. 



hled celni. Ve 



vel. 



Zoogeograficke a palaeobiologicke vysledky. 



Kopytnici az na pomerne maly zlomek zvifat mene vyznamnych 

 maji ze vsecb skupin ssavcicb nejviee a nejdülezitejsich vztabü k cloveku, 



