76 



uebof tento z nich ziskal nejvetsi pocet zvifat zdomäcnelvch k svemu 

 uzitku a pomerne zahy zapocal s domestikaci jednotlivych tvarü. 



Z typü, ktere nepodlehly jeho zkroceni a ktere vydaly mu jeu 

 lovnou zvef, s kteron obtizne zäpasiti musel, dluzno pfedevsim vytknouti 

 tlustokozce, ktefi zde byli davno dfive nezli clovek säm. Jsou to jmeno- 

 vite mastodon a dinothcrium se svymi tvary tfetihornimi, jimz näsledoval 

 mamut jiz jako soucasnik cloveka, ktery byl i lovcem tohoto obrovskebo 

 zvifete. 



Diluvialni clovek byl obdivovatelem tohoto zvifete a pestoval jeho 

 kult vice nezli kterehokoli jineho zvifete, jak o tom svedci rytiny na 

 kostech, kresby na skalach jeskyü i vyfezävane sosky mamuti. Z Cech 

 nemäme sice stop tohoto kultu, mäme je ale z Moravy,*) hojny jsou ve 

 Francii a Spane! ich. 



Mamut nema v Cechäch pfimeho sveho pfedka. Nenalezame zde 

 stopy pravych tf etihornich slonü, jichz je mamut spojovacim clankem se 

 slony recentnimi, nicmene aspon v Evrope nalezä se stopa starsich forem, 

 kterä nejnoveji konstatoväna take jako Elephas primigenius Fraasi**) ze 

 Steinheimu a k niz zdä se miti vztah tak lecktery nalez cesk}', jak jsem 

 jmenovite v I. dile kopytniku na to ukäzal. 



Nez je velice zajimavo, ze mamut s celym svym pokolenim nälezi 

 do fady onech kopytniku, ktere Evropa mä podivuhodne spolecnymi se 

 severni Amerikou; krome mamuta a jeho druziny patfi do teto skupiny 

 stary typ jelenu diluvialnich, näs Cervus primigenius ve spojeni s jelenem 

 kanadskym a s asijskym maralem, bison a konecne i tur Mackenziiiv, 

 zvany pizmovy. Hada tato nalezä podepfeni a rozsifeni take v jinych jeste 

 skupinäch, na pf. v hlodavcich, kde je dobrym jejim pfedstavitelem bohr. 



Novejsi bädäni geofysickä ukazuji, ze vysvetleni spojitosti mezi 

 temito faunami neni tak obtizne, jak se druhdy zdälo, naopak, ze je mno- 

 hem SDazsi, protoze spojitost i roztrzeui pevnin, dnes od sebe vzdäle- 

 nych a sirokymi pruhy mofi oddelenych, nalezä nove vysvetleni stälym 

 jich pohybem, jejz müzeme jeste vlastnimi zraky sledovati, byf i v pe- 

 riodäch dosti dlouhycli. 



Jest jisto, ze jistou cäst sve diluvialni zvifeny müzeme pocitati za 

 endemickou, t. j. pfirozenym vyvojem z tercieru vyslou a pfimo na do- 

 mäci püde vyrostlou, byf bychom neznali vsechny stupne tohoto vyvoje, 

 kdyz näm mnohe zanikly vystehovänim zvifat nebo znicenim jich kata- 

 strofami na rozhrani mezi tfetihorami a diluviem. 



K takovym endemickym tvarum mozuo jiste pocitati pfedevsim 

 boviny, ovce a kozy, cästecne prasata, vesmes typy, ktere jeste dnes 

 pfedstavuji cleny hos])odäfskeho, dilem i lovneho zvifectva. 



*) Karel J. Maska: Soska mamuti z Pfedmosti. Näkladem casop. Pravek 

 v Kojetine 1912. — Dr. M. Kfiz: Beitrüge zur Kenntniss des Quartär Mährens. 

 **) Dr. W. O. Dietrich; Elephas primitr. Fraasi, eine schwäbische Mamut- 

 rasse. Mitt. aus d, kgl. Naturalienkabinet. Stuttgart W. 78. 



