Od tohoto hlavniho fetezu vybihaji k severu krätke, skalnate roz- 

 sochy oddelene klubokymi roklemi korskych bystfin a koncici pfikfe do 

 üdoli Smede (Wittig). Nejznämejsi z nick jsou Poledni kameny (1006 to), 

 pfes Ylci louku spojene s Öernou horou a bizarrni Ptaci kupy, postupu- 

 jici od Holubniku. 



K jihu postupuje fada dlouhych, sirokyck rozsock, jez oddeluji 

 üdoli Desnych, Kameniee a Nis. Dülezitejsi z nieh jsou: Lange Farbe 

 (877 to), kfbet koncici Krälovskou vysinou (Königshöhe, 858 in) a Wolf- 

 stein, mezi nimiz uzavfena jest kotlina u Neuwiese (778 to), vesmes od 

 Poledniku odbocujici; kfbety od Cerne hory täbnou se az k Tannwaldu, 

 kde tyci.se cedicovy Spicäk (Spitzberg, 809 to). Od Jizery postupuje 

 zejmena päsmity hf bet znacnejsi vyse — Vlassky hfeben (Welscher Kamm), 

 jehoz Schlössersteine (1005 m) spojeny jsou sedlem Pfickovicko-Wurzels- 

 dorfskym od pobocneho hfbetu Stepänky. Rovnobezne s timto probihä 

 na sv. rovnez päsmity Stfeäni Jizersky hfeben, od nehoz oddelen prorvou 

 Jizerhy, cni nad vtokem teto do Jizery cedicovy küzel Bukove (Buch- 

 berg, 999 m), nejvyssi cedicovä hora Stfedni Evropy. 



K hlavnimu massivu Jizerskemu pfipojuje se na severu päsmo 

 Vysokeho hfebenu Jizerskeho, rovnez zulove, zacinajici majestätnim Smrkem 

 (Tafelfichte, 1120 m), dostupujici Hinterberkem v jeho balvanitem vrcholu 

 Zelene hupe (Grüne Koppe, 1126 m) nejvetsi vyse v celych hox - äch Ji- 

 zerskych, a koncici skalou Moltkeovou nad soutokem obou Zackenü. 



Mezi Vlasskym a Stfednim hfebenem prostirä se plochä raselinnä 

 panev Male Jizerske louky, prameniste Jizerky, mezi Stfednim a Vyso- 

 kym pak rozlehlä Yelikä Jizerskä loaka, na niz sbirä sve prameny 

 Jizera. 



Na jihu pfipojuje se jednak zulovy hf bet Cerne Studnicne (Schwarz- 

 brunn, 869 m), a vych. od neho, oddelen hlubokou prorvou Kameniee, 

 zdvihä se hfbet Stepänky. (Stephanshöhe, 958 m), krystalickymi bfidlicemi 

 budovany, jehoz pokracovänim za prürvou Jizery jest Cesky hfeben krko- 

 nossky. 



. Za sedlem Novosvetskym a üdolim Jizery pfipojuji se vlastni 

 Krkonose, pfedstavujici pohofi päsmite. Zulove jädro buduje — jak jiz 

 jsme se zminili — ponze Hlavni (Slezsky) hfeben, a to az ku pramenüm 

 Üpy a Lomnice, kde Bilou loukou a Plant (Koppenplan) pfipojuje se ke 

 svorovemu pobocnemu hfbetu, säm vsak klesä v rovinu Hirsberskou 

 (resp. pahorkatinu Smideberskou). Sedlem na Divci louce (Mädelwiese), 

 1178 in) rozdelen jest ve dve partie. Zäpadni pocinajici nad Novym Sve- 

 tem Vrazdou (Todtenwtü'gberg, 1123 to), stoupä holym Jininosem (Reif- 

 träger, 1359 to) a hfbetem Plattenberkii poznenählu k nejvyssimu bodu 

 Vysokemu Kolu (Hohes Rad, 1509 to), ktery pfikfe spadä k vych., po- 

 kracuje pak pfes Veliky Sisäk (Gr. Sturmhaube, 1424 m) a konci Divcim 

 hfebenem (Mädelkamm, 1411 to). Severni svahVys. Kola spadä kolmymi 

 stenami do zävratnych rokli Sneznych jam, Velike a Male (vtetonazap. 

 stene vystupuje pamätnä zila cedicovä); pod Vel. Sisäkem skryta jest 

 jäma Agnetendorfskä. Jako vych. massiv, Bilou loukou, tak zäpadni po;i 

 se pläni Labske louky (Eibwiese) k pobocnemu hfbetu svorovemu. 



Vychodni massiv tvofi vlastne jednotny hfeben Ldny (Lahnberg, 

 Silberkamm, 1520 to), ukonceny na zäp. Malym Sisäkem (Kl. Sturmhaube, 

 1442 to), a vyhloubeny na sev. okraji botny Velikeho a Maleho rybnika. 



Za temito pfejimä jiz ulohu hlavniho hfbetu pobocny hfeben svo- 

 rovy. Zaciuä Malou kupou (Kleine Koppe, 1388 to), zuzen jest u Obfi 

 boudy (Riesenbaude, 1398 m) doh se zaryvajicimi botny Velikeho a Ma- 

 leho Kotle (Gr. u. Kl. Kessel) Obfiho dolu s jedne, botnem Melzergrubc 



