jamäeh (u starych doKi), na Kiesberku pod Snezkou (kol dolü), ve Ve- 

 like Üpe, v Löwengrundn, v Lorzegruudu a j. Nejhojnejsi a nejvetsi 

 loze a pahorky väpencove jsou po obou stranäck Marsova a na zäp. odtud 

 az k Vrehlabi. Y Obffm dolu (v Certove zahrädce) jest mobutuä zila por- 

 fyrovä, v Male Snezue jäme zila cedice, ktery krom toho vnasemobvodu 

 buduje nekolik vreholü v Jizerskyck horäch, pfedevsim pamätnou Bu- 

 kovou (Buchberg). 



II. Pomery klimaticke. 



Klima krkonosske jest, jak samozfejmo, znacne drsne. Znacnä nad- 

 mofskä vyska podminuje nizkou temperaturu, teze okolnosti, jakoz i sil- 

 nerau zalesneni dekuji mnozstvi sräzek vodnich a vlhkost ovzdusi. Jezto 

 pak Krkonose vynikaji dosti ostfe z rovin, ukazuji pfeehod z nizinneho 

 podnebi v horske dosti näbly. Zejmena v rozdeleni variaci rocnich vy- 

 kazuji pomery znaene odlisne od sousedieich pahorkatin. Jet klima Kr- 

 konos pomerne znacneji ovladäno vlivy okeanskyeh vetrü nez ostatni 

 Cechy a Slezsko, jeviei podnebi v nemale mffe kontinentälni. Vysvetliti 

 to lze asi polohou horstva toho, ktere vynikä pffkfe z roviny severo- 

 nemecke k mofi otevrene, aniz by nejake zoacnejsl pasmo horske branilo 

 vlivu oceänu Atlantickeho na podnebi jeho, kdyz samo tvofi prvni hfbet 

 stavici se mu v cestn. 



Co se t)ce pomerü tepelnych, tfeba pfedevsim zdürazniti, ze Krko- 

 nose jsoa ve stejoe vysi pomerne nejchladnejsi cästi Öeeb, zejmena ze 

 vzhledem k Sumave a Rudohofi v teze nadmofske vysi vykazuji tempe- 

 raturu znacne nizsi. Shledäväme iDomer takovyto: 



Vyse abs. 



Rudohofi 



ledeu cnee. prum 



Sumava 



ledeu cnec. prüm 



Krkonose 



leden caec. prüm 



600 m 



800 m 



1000 m 



1200 m 



— 3'2 

 r-4'1 

 -47 



— 5"2 



15'6 

 14-5 

 13 - 

 llo 



59 

 4-8 

 3'8- 

 2'6 



3'4 

 3'8 

 4'6 



167 

 15'2 

 14'0 



6"5 

 5'3 



4'2 



37 

 4'5 

 53 

 6'0 



157 

 143 

 13'0 

 11'6 



57 

 4'4 

 3'3 

 9:9. 



Rozdil temperatur jest zvläst näpadny mezi Krkonosemi a Sumavou, 

 z cehoz lze take vysvetlovati rozdil vyse hranice lesni, kterä probika 

 v Krkonosich 1200—1300 m, v Sumave vsak az 1400 — 1420 m n. m. 



Rovnez doba zimni jest na Krkonosich znacne delsi, trvät teplota 

 pod 0° C ve vysi 600 m prümerne 119 dni, pfi 800 in 135 dni, pfi 1000 m 

 148, pfi 1200 m 162, pfi 1600 m 190 dni. Rudohofi naproti tomu vyka- 

 zuje v tyehz vysich pocet dni s temperaturou pod 0° 114, 131, 143, 153, 

 — , Sumava 105, 122, 135, — , — . V Krkonosich trvä zima (s teplotou 

 pod 0°) v nizsich polohäch (asi 600 m) od 19. listopadu do 17. bfezna, 

 ve vyssich (pfi 1000 m) od 6. listop. do 2. dubna, na hfebenech (1400»?) 

 od 26. fijna do 17. dubna. Dülezitou jest pro näs doba trväni prümerne 

 denni temperatury 5°, teploty potfebne k rozvoji vegetace. A tu dostä- 

 väme tyto vysledky: pfi 600 m od 14. dubna do 21. fijna, pfi 800 in od 

 24. dubna do 14. fijna, pfi 1000 m od 3. kvetna dp 7. fijna, na hfebenech 

 (1400 m) od 21. kvetna do 25. zafi, na Snezce pak konecne od 30. kvetna 

 do 18. zäfi. Trvä tudiz vegetacni doba v päsmu lesnim 5—6 mesicü, na 

 hfebenech 3 — 4 mesice. Snih taje na horäch teprve v polovici kvetna, 

 aby znovu napadl jiz v fijnu. 



